283 
støy og det i meget høiere grad, end regnet formaar det. Det op- 
fangede støv synker med sneen til jorden og afleirer sig her; smelter 
nu sneen, saa rykker de enkelte støvpartikler hinanden nærmere og 
danner til sint et sort slamlag, som overalt bedækker jorden. 
For det første indeholder sneslammet „kulturstøve t u , der 
frembringes ved de forskjellige menneskelige virksomheder, en broget 
blanding af mineralske, vegetabilske og d} r riske støvpartikler. Men 
desuden indeholder det en mængde andre bestanddele, der leveres af 
de overalt i naturen stedfindende tilblivelses- og tilintetgjørelsespro- 
cesser: saaledes fandt prof. R al z als alger, soptraade, brudstykker 
af træbark, harpiks, bast, træ, bladrester af de forskjelligste vekster, 
plantehaar, blomsterstøv, frøkorn, dyrehaar, dele af insektlegemer o. s. v. 
Denne brogede blanding af 26 procent organiske og 74 procent uor¬ 
ganiske rester afsættes paa jordens overflade og hjemfalder her til en 
langsom opløsning og dekomposition, idet par tiki erne med det synkende 
snevand indforlives i jordbunden. Herved vokser ogsaa humuslaget 
paa jorden, hvorpaa al plantevekst og dermed tillige livsbetingelserne 
for alt dyrisk liv beror. Snedækket er altsaa end videre en 
virkelig humusbærer, og de bayerske bønders ordsprog „s n e e n 
gjødsle r u , indeholder megen sandhed. 
Men snedækket gjødsler ikke blot nede i dalene, hvor støvaflei- 
ringen selvfølgelig er rigeligere, men ogsaa paa bjergene, og her er den 
af endnu større betydning. De tyske bjerges og alpernes skovrigdom 
paa den ene side maa ligesaavel betegnes som en virkning af sne¬ 
dækket, som goldheden af de sydlige Apenniner, det kaliforniske høi- 
land eller det øde og trøstesløse Libanon paa den anden side maa 
tilbageføres til mangelen paa et stadigt snelag. Snedækkets 
humusdannende virksomhed forbereder fj eldgrun- 
den for planteveksten i høilandet, og naar vore bjerge er 
saa smukke, og naar de grønne græsbakker med sine utallige blomster 
lige ved foden af Grletscherne fryder øiet og ernærer talrige hjorder, 
saa er dette for en stor del sneens verk. 
Snedækket danner imidlertid ikke alene humus, men det fast¬ 
holder ogsaa det allerede forhaandenværende jord s- 
mon, idet det beskytter jordbunden mod vinden, som ellers vilde føre 
jordpartiklerue bort; dette gjælder ikke blot i bjergene men ogsaa 
nede i lavlandet. Passatstrøgenes snefattigdom kan gjø¬ 
res medansvarlig for ørkendannelsen; denne er nemlig 
ikke blot en virkning af tørken men ogsaa af den ubeskyttede jord- 
bunds humusfattigdom. 
Sneen binder betydelige mængder atmosfærisk 
luft i blæreform, og denne luft er som bekjendt aarsagen til 
sneens hvide farve. I løs nyfalden sne indtager luften over 19 / 20 af 
kubikindholdet. Det er fortrinsvis kulsyren, sneen binder; i 1 kg. 
sne findes der over 22 kubikcentimeter af denne gas. Kulsyren spiller 
endvidere en meget vigtig rolle ved jordskorpens opløsning. Alle de 
bergarter, der er videst udbredt paa jorden, og som ikke blot leverer 
hovedmaterialet i jordskorpens bygning men ogsaa ved sin forvitring 
har stor betydning for planternes ernæring, bestaar hovedsagelig af 
