318 
skypumpedannelse. Saadanne opstaar især paa varme stille dage og 
er fornemlig fra det indre af Nordamerika bekjendt for den vælde, 
hvormed den kan optræde. 
„7de juli iaar kom Johannes Isaksen og nogle andre karasjokkere 
roende fra sommerpladsen, Assebagti, der ligger 2 mil fra Karasjok i 
SSV. Da de 2 baade var kommet omtrent halvveis nedover elven, 
blev folkene opskræmt af et sterkt knald, der syntes at komme 
fra elvebunden, netop paa det sted, de roede over ; de roede til stranden, 
saa fort de kunde og saa da, at våndet hævede sig op, omtrent i en 
alens høide og nogle favnes omkreds. Det skummede og hvislede, 
:Som naar glødende jern kommer i koldt vand, en grønlig damp steg 
op fra det sydende vand, samtidig skjalv træerne paa elvebredden og 
bevægedes hid og did. Det hele stod paa nogle minutter, troede 
Johannes Isaksen. Ingen af iagttagerne havde ur hos sig; men da 
de kom hid, var klokken 2.15 efterm. Antagelig har det været om¬ 
kring 1, da de hørte knaldet. Himmelen var aldeles klar; termometret 
viste 21° i skyggen. Paa Karasjok kirkested bemerkedes den 7de 
paa formiddagen i husene gjentagne knald, der syntes at komme fra 
grunden, en gang saa sterkt, at væguret stansede, ingen drøn eller 
bulder hørtes. 
Senere er paa samme sted oppe ved elven bemerket en sterk 
hvirvelvind, der førte sand og grus med sig; det var over en ganske 
smal stribe; men vinden var saa sterk at træerne bøiedes ganske 
horisontalt . u 
De største havdybder. 1 ) Hidindtil har man antaget, at den 
største sænkning under havets overflade var en dybde paa 8 515 meter, 
maalt 1874 af det amerikanske skib u Tuscarora“ 200 km. sydost for 
kuriløen Urup paa 44° 55' nordlig bredde 152° 26' østlig længde. 
Det engelske krigsskib „Pingunr‘ har imidlertid nu mellem Ven- 
skabsøerne og Kermadec-øen fundet 8 store dyb paa over 9 000 meter. 2 ) 
Deres beliggenhed er: 
Sydl. bredde 
Vestl. længde 
Dybde 
meter 
i 
favne 
23° 39' 
175° 4' 
9 184 
5 022 
28° 44' 
176° 4' 
9 413 
5 147 
30° 28' 
166° 39' 
9 427 
5 155 
Det merkeligste er, at disse dyb er adskilte ved langt mindre 
dybe strækninger, ligesom den regel stadfæstes, at de dybeste punkter 
under havfladen ikke findes langt ude i oceanet, men i nærheden 
af land. 
Disse nye opdagelser er af megen interesse og stor betydning i 
morfologisk henseende. „Uroligt relief u , siger prof. Sup an, n er et 
0 Efter „Nature“ ved H. Magnus. 
2 ) Til sammenligning kan bemerkes, at den største høide over havet er 
8 840 meter (G-aurisankar). 
