Kan rogn af laks og søørret udvikles i havet? 
Havets dyre- og planteverden deles efter forholdet til salt- 
gehalten i: 
1) Stenohaline organismer, som kim kan leve i en saltholdighed 
af 3—4 pct. 
2) Euryhaline organismer, hvis livsbetingelse vistnok er knyttet 
til søvandets salte, men ikke til en bestemt mængde af dem. 
3) Brakvands organismer. 
De sidstnævnte trives kun i opblandet vand af bestemt saltgehalt. 
Forandringer i den taales ikke. 
Denne inddeling er i granden ikke tilstrækkelig; thi der gives 
som bekjendt fiske, som kan gaa over fra søvand til ferskvand og 
omvendt. Dette er f. eks. tilfældet med laks og søørret. 
Jeg har isommer havt anledning til at konstatere, at ialfald 
søørreten kan taale en forholdsvis pludselig forandring i sit omgivende 
medium. Eksperimentet var i høi grad ufrivilligt, pumpeverket for 
saltvandsledningen ved den biologiske station gik nemlig totalt i styk¬ 
ker, og for at redde bestanden af søørret blev der forsøgsvis anbragt 
ferskvandsledning til beholderen, hvori ørrettene befandt sig. Våndet 
blev saaledes efter 2 å 3 dages forløb fuldstændig ferskt, og i fersk¬ 
vand blev fisken gaaende 1 maaned, da der atter blev pumpet søvand 
til beholderen. Ved hver af disse overgange døde vistnok en søørret 
(de magreste eksemplarer), men de øvrige, ialt 15 stykker, lod ikke til 
at generes af de forandrede forhold. Et par havaaler (conger) blev 
stille de paa den samme prøve; de holdt ud i tre dage, og da de saa 
blev optagne, var de meget opsvulmede og legemet unaturlig krummet. 
Derimod har vi sluppet ferskvandsaal (anguilla), som var fiskede i 
søen, direkte i ferskvand, hvilket tilsyneladende ikke har generet 
dyrene det mindste. 
«Naturen" 21 
