347 
den maade, at der nnder jordskorpen udviklede sig vanddampey som 
nnder den der herskende høie temperatur opnaaede en saadan grad af 
spændkraft, at de under sin bestræbelse for at slippe ud formaaede 
at hæve den over dem hvilende jordskorpe* Den franske fysiker 
B a b i n e t betegner imidlertid en saadan anskuelse som en diger fysi¬ 
kalsk vildfarelse. Han siger, at enhver, som har forsøgt at finde en 
lov for den voksende kraft hos damp af sterkere og sterkere ophedet 
vand, vil have erkjendt, at der er en uoverstigelig grænse for 
denne kraft. 
Opheder man vand i et sterkt, tæt tillukket kar af smedejern r 
vil der efterhvert som der gjennem jernet tilføres våndet nye varme- 
mængder udvikle sig nye mængder af damp og spændkraften vil 
stadig øges. Er ikke kjedelen sterk nok, springer den som en bombe 
med farlig eksplosion. Holder den imidlertid ud, indtræder følgende: 
Efterhvert som der samler sig mere og mere damp, bliver den saa 
tæt, at den gjensidige tiltrækning mellem dens dele tilslut holder lige- 
vegt med den forøgelse af spændkraften, som fremkaldes ved den 
voksende dampmængde, saaledes at hele dampmassens spændkraft for- 
mindskes. Som følge af fortætningen vinder tiltrækningen tilslut over- 
haand over spændkraften. 
Babinet selv anstillede flere, meget farlige forsøg og fandt ved 
disse, at tilveksten i spændkraft ikke tiltog i samme forhold som 
mængden af den udviklede damp eller gas (hau anstillede ogsaa forsøg 
med gasarter). Spændkraften blev opveiet ved den gjensidige tiltræk¬ 
ning af delene. 
Det samme viste sig ved de forsøg Cagniarel de la Tour 
anstillede med vand, alkohol og æther. 
Som middeltal for temperaturens stigen med tiltagende dyb har 
man troet at kunne sætte 1° C. for hver 31.37 m. Man har dog 
troet at maatte antage, at temperaturen med voksende dyb tiltog i et 
stadigt langsommere forhold, saaledes at man i større dybder maatte 
stige længere og længere ned for at opnaa en stigen af temperaturen 
paa 1 0 eller, som man udtrykker det, de geothermiske dybdetrin bliver 
altid større og større. Tages imidlertid intet hensyn til dette sidste, 
vilde ved en jevn stigen af temperaturen af 1 0 0. paa 31.37 m. 
temperaturen i en dybde af 3 137 m. være 100° 0. paa et sted, hvis 
aarlige middeltemperatur af luften var 0°. Under almindeligt lufttryk 
