352 
Mindre meddelelser. 
Et nyt bidrag for at bestemme stedet for det store skred 
i Guldalen 1345. Paa det i „Naturen“ side 301 meddelte lille kart 
er med en prikket linje antydet det løb, Gulelven kunde antages at 
have havt før det store jordfald. Oberst J. Erichsen i Trondhjem 
meddeler mig i et brev, at han i 1856 i anledning af jernbanens ud- 
stikning undersøgte den omhandlede linje og da virkelig paa dette 
sted fandt en elvebund begravet under ovenpaa liggende masser. 
Han skriver: „Da der i forsænkningen nedenunder gaarden Hovind 
vilde blive en dyb skjæring, maatte vi ved jordbor undersøge, om der 
skulde være fjeld i bunden. Der blev boret ved hver af de med 50 
fods indbyrdes afstand nedsatte pæle, og viste det sig overalt umuligt. 
at faa boret ned mere end 14 fod. Da terrænget var aldeles fladt, 
forekom det mig noget mistænkeligt, at f]eldet ogsaa skulde strække 
sig saagodtsom horizontalt i 14 fods dybde under jordoverfladen. 
Jeg lod derfor omtrent midt paa forsænkningen opgrave en brønd.. 
De første 14 fod var jordsmonnet væsentligst muldblandet sandjord.. 
Derpaa stødte man ikke paa fjeld, men paa et cirka 5 fod tykt lag 
af stene — en elveør —, og da man havde gravet sig igjennem den, 
var jordsmonnet igjen sandblandet lere. u Dr. H. Reusch. 
Ny methode til bekjæmpning af bakteriegifte (toxiner). 
M. d’Arsonval og C har r in har, efter hvad de meddeler i „Comp- 
tes rendus“ 1896, prøvet virkningen af meget hurtig skiftende elek¬ 
triske vekselstrømme paa bakteriegifte (toxiner). De fandt, at giftene 
mistede en hel del af sin kraft. Naar de saaledes afsvækkede gifte 
indsprøitedes i dyr, saa blev disses modstandsdygtighed forøget. 
B. 
Vældig meteorit. Løitnant Pearj 7 opdagede forrige aar paa 
Grønland en meteorit, der veiede 40 tons, og som er den vældigste, 
der endnu er fundet, en veritabel liden planet, kunde man sige.. 
Videnskabsakademiet i Eiladelfia har isommer udrustet en ekspedition,. 
som under ledelse af opdageren skulde hente den. Efter de priser, 
som der blev betalt for stykker af den sidste faldne meteorsten. 
i Belgien (13de april 1896) vilde denne kjæmpemeteorit være værd 
ikke mindre end 60 millioner franks, og herved kunde man formo¬ 
dentlig meget snart dække omkostningerne — hvis man da fandt kjø- 
bere til samme kurs. B. 
Vilde kameler i Spanien. Ligesom i De forenede stater og 
i Australien forekommer der ogsaa i Spanien smaa hjorder af vilde 
kameler. De findes i egnen om Sevilla og Oordova og hidrører fra 
nogle dyr, som indførtes for 20 og 40 aar tilbage, og som man slap' 
løs, fordi de ikke opfyldte de forventninger, man havde gjort om dem 
som lastdyr. De skal i vild tilstand trives godt og formere sig. 
B. 
