367 
ildflydende, ihvorvel den maa ansees for at'have en meget betydelig 
hede. Af kjølingen vedvarer imidlertid fremdeles og som følge af 
■denne maa jorden antages efterhaanden, ligesom ethvert legeme', som 
afkjøles, at trakke sig sammen. Som følge af denne sammentrækning, 
for hvilken jordens indre, som, særlig paa grnnd af trykket, tænkes 
plastisk, giver jevnt og roligt efter, indtræder dér spæridinger i jordens 
faste og haarde skorpe. Er spændingen paa et sted blevet sterk 
nok, giver jordskorpen da efter, og herved fremkaldes tangential fold¬ 
ning og vertikal sænkning. Paa denne maade er da i tidernes løb 
jordens overflade rynket. 
Ved denne jordens skrumpningsproces er jordskorpen opsprnkket 
i større eller mindre stykker, som er adskilte ved „ sletter“, spring i 
den faste stenmasse. Disse stykker ligger da til hinanden omtrent 
„som brostenene i en brolægning u ' men de enkelte stykker er af høist 
forskjellig størrelse og form. 
Jordskjselvene minder os om den ringe fasthed hos jordskorpens 
yderste lag og viser os, at de kræfter, som har foldet og brudt dens 
lag, endnu den dag idag er virksomme. De allerfleste jordskjælv er 
en ndløsning af den ved jordens sammentrækning fremkomne spænding. 
Hvad enten nu denne spænding omsætter sig i tangential foldning 
eller i vertikal sænkning, vil dog stedse jordskjælvsbevægelser gaa 
haand i haand med dens rykvise udløsning. 
I. mange tilfælde lykkes det med utvivlsom sikkerhed at paavise 
sammenhængen mellem jordskjælvsfænomener og bestemte brud- eller 
forskydningslinjer i jordskorpen. I andre tilfælde kan sammenhængen 
endnu være mindre tydelig eller endog tvivlsom. Men endnu er jo 
det vidtløftige undersøgelsesfelt paa mange punkter saagodtsom ubear¬ 
beidet. Det er jo ogsaa først i de senere aar, man er kommet ind 
paa en mere rationel undersøgelse af jordskjælvsfænomenet. Samlingen 
af saa mange nøiagtige jordskjælvsoptegnelser som muligt Synes fore- 
løbig at være hovedopgaven. Dette er slet ikke saa let og enkelt, 
som man fra først af kunde være tilbøielig til at tro. Den enkelte 
formaar her kun lidet. Eor hvert jordskjælv behøves der paalidelige 
beretninger fra saa mange forskjellige steder som muligt. Natur¬ 
forskeren maa_ ty til den store almenhed for blandt den at erhverve 
sig medarbeidere af naturvidenskabeligt interesserede iagttagere. 
Era 1874 offentliggjorde Michele Stefano de ftossi et 
tidsskrift „Bulletino del volcanismo italiano u . Dette tidsskrift stiller 
