380 
plar til Riksmuseet i Stockholm. Løgfisken er saaledes en egte ark¬ 
tisk fisk. 
Da løgfisken opfiskes fra store dyb, er som regel dens øine og 
mave ligesom rødfiskens udsprængte, naar den trækkes ind i baaden. 
'Vi kjender derfor lidet til dens føde. Professor Co 11 ett har dog af 
og til i maven fundet levninger af lodde. At dømme efter dens kraf¬ 
tige svælgbenstænder lever den fornden af fisk sandsynligvis ogsaa af 
krebsdyr. 
Rødløgfisken er ikke gjenstand for noget regelmæssigt fiske. Ved 
Einmarken, hvor den i enkelte aar kan være ganske talrig, fanges den 
kun tilfældigt under loddefisket paa line eller dybvandssnøre paa 
150—300 favnes dyb. James A. Grieg. 
I de store havdybder. 
En meget æret læser skriver til „Naturen 44 som følger: 
„Under ovenstaaende titel findes i „Norsk folkeblad 14 nr. 20 en 
særdeles interessant artikel. 
Imidlertid er der et punkt der forekommer mig uklart, og som 
det visselig vilde være af interesse at faa nærmere udviklet fra sag- 
kyndigt hold — jeg mener forholdet mellem dyre- og plantelivet i de 
store dybder. 
Der paavises, at sollyset ikke trænger længere ned end til ca. 
200 m. og absolut ikke over 400 m. „Af denne grund, 44 hedder det, 
„findes der heller ingen plantevekst; men dyrelivet rører sig saameget 
rigere. 44 ;■— „Da der ingen plantevekst findes dernede, er disse dyr 
selvfølgelig rovdyr. 44 
Man har nok hørt paastaaet, at der i de mørke regioner af havet 
ikke skulde findes planter. Men er paastanden ogsaa bevist? 
Lad os gaa ud fra, at her, som overalt i naturen, de store æter 
de smaa og de smaa de endnu mindre. 
Men saa opstaar det spørgsmaal: 
Hvad æter saa de mindste? Hvordan vilde det gaa med dyre¬ 
livet paa landjorden, hvis alle dyr var rovdyr, og der ikke fandtes 
planter? Heroppe er jo alt dyreliv bygget paa plantelivet. 
Er man da saa sikker paa, at det samme ikke ogsaa er tilfældet 
nede i havdybderne? 
