388 
lindre meddelelser. 
Hvad insekternes kjæver duer til. Den tyske entomolog 
H. Kolbe udtaler i sin bog „Einfuhr. in die Kenntnis der Insekten u 
under sin omtale af insekternes munddele blandt andet følgende, som 
vi tillader os at meddele i oversættelse: 
„Der gives insektarter, hvis larver er istand til endog at gnave 
sig igjennem metal. Beretninger om eksempler herpaa foreligger i 
litteraturen, særlig om træbukkene ( cercimbycidae ) og træhvepsene 
(siricidae). Dor det meste er det dog kun blødt metal, ved hvilket 
saadanne tilfælde er iagttaget — sædvanligvis bly — i et enkelt til¬ 
fælde skriftstøb 1 ), og i de fleste tilfælde efterviselig under saadanne 
omstændigheder, hvor insektet har været nødt til at bane sig vei ud 
fra sit puppeleie. A n d o n i n erholdt en blyplade fra beklædningen i 
et skib, i hvilken callidie- larver havde gnavet talrige og dybe hulinger. 
E m y havde i Kochelle seet store stykker af et blytag, der ikke 
alene var be gnavet, men endog helt gj ennemhullet af bostrychider, og 
Stephens fandt bjælker, der var beklædte med bly, ganske sønder- 
ædt af zylotrypes bajulus, og huller i beklædningen, hvilke han antog 
for borehuller af callidier. De B r é m e fremviste i det entomologiske 
selskab i Paris flere patroner fra arsenalet i Toulon, i hvis ene ende 
papiret var gj ennemhullet og blykuglen angnavet til en dybde af 4—5 
mm., og du Boys bragte fra Limoges meddelelse om en skriftsats, 
i hvilken der var boret to dybe gange, hvori man fandt apate capucina. 
Dem ar est indespærrede to eksemplarer af callidium . sangumeum i 
tynde blyæsker saaledes, at bunden af den ene æske dannede skillet 
mellem dem. Efter nogle dage fandt han bunden gj ennemhullet og 
begge billerne i et rum. Sogar kardætsker og kanonkugler (!) blir 
anboret og gjennemgnavet af sirex-\ arver (Marschall Vaillant, comph 
rend. Acad. sc. Paris 7 et 14 Sept. 1857 ; —| Kevue et Mag. Zol. IX 
s. 416—420); ligesaa skal blyplader af 4 cm.s tykkelse været gjen- 
nemboret af larver. u p. 
Antallet af bjørnearter i Nordamerika. Nordamerikas bjørne- 
arter er i den senere tid betydelig forøget ved dr. 0. H a r t Mer¬ 
ri a m s undersøgelser. Hidtil har naturforskerne antaget, at der kun 
fandtes tre arter i Xordamerika, nemlig isbjørnen, den sorte bjørn 
{ursus americanus) i atlanterhavsstaterne og den graa bjørn eller 
grislybjørnen ( ursus cinereus) i veststaterne. I den netop udkomne 
„Preliminary Synopsis of the American Bears“ forøger dr. Merriam 
antallet til 11 arter, idet han blandt de graa bjørne {ursus) adskiller 
ikke mindre end 6 forskjellige arter, som udmerker sig ved den ulige 
form af kraniet. Blandt de sorte bjørne ( evarctos ) opstiller han 4 arter. 
B. 
Kjæmpemæssig tangart. En af de største planter paa jorden 
er en kjæmpemæssig alge- eller tangart (nereocystis), som vokser ved 
0 Metallegering, hvoraf man støber typer (skrift). 
