314 Batavia 1775. 
uti flora pannor definieras, efter före¬ 
gången yranig gåsning, med tillagdt 
vatn, Syrvtp ifrån Sockerbruken, och faf- 
ten utaf Cocos-tråden. Den mindre ftar- 
ka Arraken drickes varm af Chinefer- 
ne utur koppar, vid deras luflbarhetér. 
Den hvita Arraken, fom kallas kneip 
och aftappas flraxt på bouteiller, år flar- 
kare och förbrukas måft uti Indien. Se¬ 
dan Arraken blifvit aftappad på fatverk, 
för at föras til andre orter, fårgas den 
af trådflaget, och blir den bruna Arrak, 
fom almånnaft i Europa forfåljes, och 
nytjas icke allenaft tii at lålka torflen, 
utan ock til den b eh a geliga. Punfchen , 
hvaraf vid alle glade och högtidelige til- 
fållen, finnen och hjertan upmuntras, 
famt denna verldenes bittra omforger 
få ljufligt förfvinna. 
Bomul och Silke utgöra i hela O flin¬ 
di en de åm nen , hvaraf Indianerne för¬ 
färdiga fin klädnad ,. och årligen för- 
fålja en otrolig myckenhet til Europe- 
erne. Silke beredes vål icke på ön Ja¬ 
va, men af Bomul förekomma i landet 
tvånne å tik i 11 i ge arter. Den ena år et 
ganlka högt tråd, med en flor, vidlyf¬ 
tig och vacker krona, fom kallas Bom- 
hax peniandmm. Bomullen, fom omgif- 
ver 
