Orø ØføgtCR Cinchona. 47 
bragte tif os, frnbcr man ©tpffer, ber ligne Naran- 
jada, 03 anbre tier fufbfomtnen figne Amarilia. 3 e 3 
formober af ben .Starfag, at SKateriafifternc unberth 
ben fortere bifle 2&e fra flinanben, ligefem be giøre 
raeb ben fjer alminbelig gangbare China officinalis 
(i media og ordinaria) og betaf faaes 2 ©ørter Q3arf 
unberttben unber et og famme Tflavn , men, ifalb 
ben er førteret rigtigere, nnber to forjfiellige. Quin 
quina rubra Jusfiæi Miner faafebeø efter af ©anbfpn* 
ligfleb SRntiS’6 Quina naranjada , ItpbflferneS China 
flava i ©ørtiment, »øres China regia i blanbet % ih 
jtanb, og ben ber førft fom tif (Europa, og førn fatte 
biffe 'Jrceers s 3?atf i ben SScetbie føm be enbn« flane, 
eller be ©amles China officinalis. 
2) Ouina roxa, Cinchona oblongifolia Zea an. 
de hifl. nat. Madrit Tom. 2. n. 5. p. 211 er ben an- 
ben Sltt af SK u t i s’s. ©fter SK; tt i g er bet fefyfamme 
Sirt meb ben flan i Quinologien fafber China lute- 
fcens, China gialla p. 76, øg førefommer i flora pe- 
fuviana 2. p. 53. t. 196, ttuber {ftaøn af Cinchona 
magnifolia. SDerme er opbaget i kongeriget ©anta 
$e. $5arfen er noget røb, flår en farømenfncerpenbe 
Qøitferfleb, et feer? abfiringerenbe, oirfer paa SKnfB 
lerne, er mere antifeptica enb nogen af be øorige '%ct 
ter, og er efter SK is ti s’s ^agttageffer inbirecte fe* 
brifuga. 3>et et hennes fBarf, fora omtales i hi* 
■floire de la fociété de médecine før Siar 1779. pag. 
'287* o* f., flr or af gulnet tilligemeb (Spempfam af 
f£rceets 
