/ 
38 
Äfven Östersjöns figur gifver mycken styrka åt den för¬ 
modan, att dess niveau är högre än Nordsjöns. Den ar nem- 
ligen en lång, något smal vik, till formen jemnförlig med Adria¬ 
tiska och Röda Hafvet. Men om dessa är det bekant, att det 
förra, af till en del samma orsaker som Svarta Hafvet, har i 
sin norra blinda ända en högre niveau än Medelhafvets all¬ 
männa, medan det sednare eller Röda Hafvet, af alldeles skilj¬ 
aktiga, ja motsatta orsaker, har vid Suez sin spegel 30 fot 
högre än Medelhafvets. 
Redan Emanuel Svedenborg synes hafva öfvervägt den 
fråga, som nu sysselsätter oss, då han, i tvenne 1719 och 1721 
utgifna skrifter vill af strömfallen räkna ut, att Östersjön ännu 
är högre än Vesterhafvet. «Denna sjö», säger sednare Norden- 
anckar i sitt Praesidiital i denna Akademi, «kan med skäl räknas 
bland insjöar, hvarom allmänna begreppet är att ligga högre, 
det är att dess yta är högre än verldshafvet under samma pol¬ 
höjd, så att Östersjön ligger högre än verldshafvet, likasom 
Mälaren högre än Östersjön». I en tysk öfversättning af samma 
skrift skall finnas uppgifvet, att man vid en 1782 anställd mät¬ 
ning funnit Östersjöns spegel 8 fot högre än Nordsjöns. Det 
synes af Nordenanckars skrift, att han kommit till denna slut¬ 
sats genom betraktandet af strömgången i Östersjön, hvilken 
han anser förorsakad af det stora antal floder och åar, som deri 
tömma sitt vatten. Sådana betydliga tillflöden uppräknar han 
till ett antal af 224, hvaraf 48 utfalla i Bottenviken mellan 
Torneå och Qvarken, 42 i Bottenhafvet mellan Qvarken och 
Aland , samt uti egentliga Östersjön från Aland till Sundets ut¬ 
lopp 134, bland hvilka i norra delen Newafloden, som ensam 
ger nära 4600 millioner kannor vatten i timmen eller dubbelt, 
så mycket som Rhen och 13 gånger så mycket som Seine. 
Östersjöns egen strömgång, sådan den visar sig under 
stadig väderlek, har, enligt Nordenanckar, öfverallt en rigtning 
mot utloppen, d. v. s. i Bottenviken åt S.S.V., i Bottenhafvet 
åt S., S.S.O. och åter S., i Östersjön efter Svenska kusten åt 
S. och efter den esthniska och kurländska mot V.S.V., hvarefter 
