% 04 
0 
Orthit, svart. Akergrufvan. 
Anm. Akergrufvemalmen är åtföljd af röd fältspath och qvartz, hvar- 
ifrån tantalitens och orthitens förekommande låter förklara sig. 
Molybdenglans i blad och i 6-sidiga låga prismer. Fredgrufvan 
m. fl. grufvor (kristaller funnos endast vid Fredgrufvan). 
Diopsid i genomskinliga, grönaktiga, rectangulära, stundom myc- 
ket fina prismer, sittande i picrolith och kalkspath. 
Blå qvartz) vacker. 
Tvenne pyroxenarter, gulhvita till färgen; den ena arten bil¬ 
dande bredstängliga outbildade individer, den andra var 
concentrisk strålig (strålsten ?), och förvittrade i luften till 
ett sågspån liknande grus. 
Svartsångs jerngrufvor. 
Malmen svartmalm. Här anmärktes: 
Taffelspath. Mineralet bildar en bred gång i en grufva och är 
porfyrartadt inströdt med stora brungula och brunröda gra¬ 
natkristaller. I de stora, icke skarpt begränsade kristal¬ 
lerna sutto mindre granatkristaller fullkomligt utbildade. 
Molybdenglans i blad. 
Orthit, svart. Marakka grufva. 
Melanit, svart i stora kristaller. 
Gräflingsbergets 
Kopparmalms skärpning. Här förekom: 
Orthit, svart. 
Svafvelkiskristaller i rectangulära prismer. Ytan af kristallerna 
ofverdragen med bruna hinnor. 
Lårhöjden. 
Här förekom: 
Gips i form af tunna blad och skållor, sittande på aflossningarna 
af en af qvartz, magnetkis, kalk, hornblende och koppar- 
kis blandad sten. 
Basisk svafvelsyrad jernoxid, på samma sätt förekommande som 
gipsen, men i stjernformiga grupper, sammansatta af fina 
brunröda kristaller. 
