I 
210 
Höd Bol, bildande en fet skör], af bergsmännen kallad råt-skör!. 
Dylik skörl finnes vid flera grufvor inom bergslagen såsom 
i Finskyttebergsfältet o. s. v. 
Finskyttebergs grufvor. 
Malmen svartmalm såsom lager i gneiss och granitärtad 
gneiss; äfven några mindre grufvor såsom stående stockar i 
sistnämnda bergart. Här anmärktes: 
Pyrallolith, grön, kristallinisk, i kalk. 
Spinell?, ett blått otydligt utbildadt mineral, förekom i kalk. Lis- 
selhöjden. 
Molybdenglans. Mullgrufvorna. Ett litet blad satt å ena sidan 
af en stor granatkristall. 
En för fältet anmärkningsvärd Breccia eller Conglomerat 
förekom vid Enggrufvan. Den består af brottstycken af blod¬ 
sten sammanbundna genom kalkspath. På varphoparna finnes 
ymnigt af densamma, men öfver dess förekommande i grufvorna , 
har jag mig ingenting bekant; otvifvelaktigt likvisst är det, att 
den är en samtidig bildning med malmen i grufvan och upp¬ 
stående genom friktion vid dennes bildning på eruptiv väg. 
Rotheisenerz, i concentriskt bladiga kulor af | tums diameter. 
Ormbergs jerngrufvor. 
Här märktes Molybdenglans otydligt kristalliserad i 6—si— 
diga taflor. 
Agegrufvorna. 
Malmen svartmalm utgörande lager i gneiss. Här anmärktes: 
Orthit, svart och brunröd. 
Röd Kalkspath färgad af ett jernoxid-silicat. Den rena kolsy- 
rade kalken löste sig i utspädd saltsyra med lemning af 
jernoxid-silicatet i form af mikroskopiska sammanfiltade 
brunröda nålar. 
Wärmskog silfvergrufvor. 
Malmerna, som utgöras af Blyglans och Aftonit förekomma 
som gångar i röd gneiss. Här förekom bland andra vanliga 
mineralier: 
