32 
uppgår der till omkring 3000 alnar; sedermera afsmalnar 
lagret under dess fortgång mot norr, är vid sjön Wikern icke 
o 
mer än 5000 alnar mäktigt och mellan Asbosjön och Fåsjön 
ännu mindre. Det förekommer icke, såsom vanligtvis är hän¬ 
delsen, inlägrad t, att jag så må säga, i samma niveau med 
den närmast omgifvande bergarten, utan bildar egna fristående 
lägre berg- eller kullsträckningar med en höjd varierande ef¬ 
ter ögonmått mellan 20 och 60 fot. På samma sätt som 
mäktigheten är störst längst i söder, så hafva också der de 
höjder, som på ömse sidor omgifva sjön Elflången, den största 
höjden. De förhållanden, under hvilka det uppträder, äro så¬ 
ledes i väsendtlig mån skiljaktiga från dem, som vanligtvis 
ega rum vid de flesta öfriga af våra kalklager. 
En annan egenhet, som detta kalklager företer är den, 
att det ungefär på midten, vid sjön Wikens södra ända, un¬ 
dergått en tydlig förkastning, d. v. s. att det vid någon våld¬ 
sam naturrevolution blifvit deladt i tvenne delar, som med hän¬ 
syn till deras inbördes läge blifvit skufvade eller flyttade från 
hvarandra i en rigtning vinkelrät mot lagrets strykning. För- 
kastningslinien är att söka i den lilla däld, der Skrikarhyttebäcken 
framrinner, förbi masugnen af samma namn, ned till Wenelfven. 
På sidorne närmast begränsadt af glimmerskiffer är detta 
lager, för tekniska behofs skull, såsom för erhållande af sten 
till kalkbränning och till beskickningsämne på masugnarna, 
öppnadt på en mängd olika ställen med särskildta stenbrott, 
vid hvilka ett godt tillfälle erbjuder sig, dels att ytterligare 
öfvertyga sig om det oafbrutna sammanhanget på hela denna 
sträcka, dels också att studera lagret i dess inre massa. 
Kalkstenen har öfverallt en finkristallinisk, någongång mycket 
finkornig, nära tät textur: färgen är dels rent hvit, dels med 
dragning åt gulhvit, blåhvit eller svagt rosenröd. Kemiska 
analysen har ådagalagdt, att den dels består af ren kolsyrad 
kalk till hufvudsakligaste delen, dels att den också är mer 
eller mindre dolomitisk, d. v. s. derjemte innehållande en 
större eller mindre qvantitet kolsvrad talk, jemte litet kolsy- 
