jag hade för mig korn och smärre gryn af metalliskt jern. De 
läto utplatta sig under hammaren, drogos af magneten, gåfvo 
vätgas med saltsyra o. s. v. 
Den första frågan var naturligtvis den: har detta jern bil- 
dats inom sjelfva trädbiten, t. ex. genom reduktion af något 
lösligt jernsalt, hvarmed den varit genomdränkt, i hvilket fall 
detta vore det första tills dato kända exempel på natift tellu- 
riskt jern, och således af den yttersta märkvärdighet? Eller är 
det metalliskt jern, som utifrån inkommit i den trädstubbe, 
hvari biten setat, t. ex. en spik, en nagel, ett qvarlemnadt 
stycke af något verktyg eller dylikt, som förrostat till en del, 
men qvarlemnat några metalliska punkter såsom vedermälen af 
sin dervaro? — Den kemiska analysen, i förening med en nog¬ 
grannare yttre undersökning, skulle härom kunna lemna någon 
upplysning. 
Ehuru jag icke medhunnit göra någon mera fullständig un¬ 
dersökning, har likväl vid det lilla, som hittills blifvit åtgjordt, 
tillräckliga anledningar yppat sig att anse detta jern bildadt inom 
trädet, och jag tar mig friheten framlägga för Akademien de 
resultater, till hvilka jag hittills kommit, förbehållande mig att 
framdeles få inkomma med en fullständigare afhandling i ämnet. 
Då jernet uti ifrågavarande stufT, ifall nemligen det kan 
visas, att det icke är någon hytteprodukt, utan på stället bil¬ 
dadt, är det första exemplet på natift telluriskt jern, åtmin¬ 
stone ett sådant, hvars genealogi, så till sägandes, kan följas, 
är det af vigt, att så mycket möjligt är, konstatera sjelfva fak¬ 
tum, och af denna orsak hoppas jag vara ursäktad, om jag vid 
dess omtalande nödgas falla in i en utförlighet, som eljest här 
icke vore på sin plats. 
Stuffen är tagen från en s. k. flottholme i sjön Ralången 
(Marbäcks. socken, Norra Wedbo härad) i Småland, hvilken mel- 
lanåt, stundom efter flera års vistande under vattnet, uppkom¬ 
mer till dess yta under några dagar om hösten, vanligen i 
Augusti eller September månader. Denna holme synes vara en 
