namde fås dock aldrig af konstant sammansättning. Sker re¬ 
duktion vid hvitglödgningshetta, så reduceras den till metallisk 
wolfram, hvilken dervid fås hvitgrå, tennglänsande och kristalli— 
nisk. — Svafvelwolfram, VS 2 , fås ren endast på torra vägen, 
genom att använda Berzelii metod, bestående uti att uppglödga 
en blandning af ren wolframsyra med cinober, eller genom att 
sammansmälta metallisk wolfram med svafvel, hvarvid man be¬ 
kommer ett grafitlikt sulphuretum, hvilket dock ej skall angripas 
af saltbildare. Den, efter torkning, nötbruna svafvelwolfram, 
hvilken fås genom att sätta chlorvätesyra till en lösning af wol¬ 
framsyra uti vätesvafladt svafvelammonium, eller den, efter tork¬ 
ning, brunsvarta svafvelwolfram, hvilken bekommes genom att 
sätta, chlorvätesyra till en wolframsyrad ammoniumoxid, hvilken 
blifvit sönderdelad medelst inledning af svafvel väte, är alltid 
förorenad af inblandad wolframsyra samt innehåller icke obe¬ 
tydligt vatten, hvilket v. Borcii anser vara kemiskt bundet. 
Volframmetallens atomvigt har af v. Borcii blifvit bestämd, 
såväl genom att reducera wolframsyra till metall, som genom 
att oxidera metallisk wolfram till syra. • Dervid erhöll han: 
o 
eller, fun- 
Försökets 
nen metall 
Wolframs 
nummer. 
i 100 de- 
atomvigt. 
lar syra. 
r I. 
6.1942 gr. 
syra, gaf 4.9132 gr. 
metall 
79.319 
4 4 50.60 
Pä 
<TD 
II. 
5.7744 
- 4.5740 - 
79.212 
4 4 43.14 
C 
m. 
8.4353 
- 6.6883 - 
— 
79.289 
4 4 48.51 
O J 
3 \ 
cn 
IV. 
7.1520 
- 5.6725 - 
79.313 
1150.19 
C: 
*-S 
c*> 
v. 
7.0304 
0.5698 
79.225 
4 4 44.05 
pr 
« 
1 VI. 
3.9854 
- 3.1600 - 
79.290 
4 448.57 
w VII. 
£.7636 
- £.1916 - 
79.302 
4 4 49.42 
O 
o* Ö. J 
f VIII. 
3.1505 gr. metall, gaf 3.9700 gr 
syra 
79.359 
4 4 53.42 
3 Q. - ' 
T ¥ 
L ix. 
4 .6550 
- £.0860 - 
79.339 
4 4 5 £.oi 
med 
i u m 
79.294 
4 4 48.85 
Detta funna medium 4 4 48.85 kan, för en metall med så 
hög atomvigt, fullkomligen sägas bekräfta det tal 44 50.78, hvil¬ 
ket af Schneider (Journ. für pr. Chemie L, 4 5£) nyligen blifvit 
