150 
angifvet för denna metall, och hvaraf man med största sanno¬ 
likhet kan sluta till att det verkliga talet är \\ 50, således 
dubbla molybdens atomvigt, utvisande derjemte att wolfram hö¬ 
rer till de kroppar, hvilkas atomvigt äro en jemn multipel af 
vätets eqvivalentvigt. 
Bromwolfram. Upphettas metallisk wolfram uti en ström 
af fullkomligt torr och luftfri bromgas, så tänder sig metallen 
och en tung, djupt gulröd gas bildas, hvilken kondenseras och 
till flera qvarters längd bekläder upphettningsrörets insida med 
ett ogenomskinligt, svart beslag. Det sålunda erhållna prepa¬ 
ratet är af en högst ömtålig natur samt sönderdelas med yt¬ 
tersta lätthet af såväl luften, som vatten, samt är i ytterlig grad 
deliqvescent. Renadt, genom omsublimering uti kolsvregas, af- 
sätter det sig längst fram uti upphettningsröret i ullika, svarta 
nålar, hvilka vid uppvärmning lätt smälta och under kokning 
förvandla sig till en gulröd gas. Af vatten sönderdelas de uti 
bromväte samt afterkristaller af hvitgul eller gul wolframsyra. 
Till följe af en på 0.0427 grm anställd analys visade denna för¬ 
ening sig innehålla i procent 
funnet räkn. 
V . . 37.47 3 6.53 
2Br . . 62.13 63.47 
samt således utgöras af VBr 2 . — Den mindre flygtiga delen, 
som erhålles vid ledning af bromgas öfver metallisk wolfram, 
utgöres, efter flera omsublimationer, för att derigenom aflägsna 
all VBr 2 , af en svart förening, med vackert violett eller blå 
skiftning. Den kokar och sublimeras vid nästan samma tem¬ 
peratur som den smälter, och dess gas är, i jemförelse med den 
af VBr 2 , nästan purpurröd samt så mörk, att den, i äfven tunnt 
lager, synes svartaktig. Vid afsvalning kondenseras den i en 
kompakt massa af kristallinisk textur, men anskjuter äfven i 
långa, särdeles grofva, glänsande kristaller, hvilka utgöras af 
qvadratiska, tvärt afstvmpade prismer. Upphettad vid luftens 
tillträde upptager den syre och sublimeras såsom 2V+VBr 3 . I 
luften luktar den ständigt af bromväte och förvandlas till blå 
