oxid. I kaustika alkalier löses den under utveckling af vätgas, 
men i vatten sönderfaller den utan upphettning eller gasutveck¬ 
ling till bromväte och blå wolframoxid. Vid analys fanns den 
procentiskt innehålla 
funnet 
medium räkn. 
2V . . . 312.76 31.03 31.95 31.95 31.92 31.53 
5Br . . 66.94 6 8.70 6 7.71 65.96 6 7.33 6 8.47 
svarande emot formeln VBr 2 -fVBr 3 . — Den bromförening af 
wolfram j hvilken lättast låter framställa sig, är wolfram-biaci- 
superbromid, 2V+VBr 3 , hvilken bildas såväl då luften har till¬ 
träde vid beredningen af de båda förenämnde, som då bromgas 
ledes öfver brun eller blå wolframoxid eller då brom ledes öfver 
svafvelwolfram eller en blandning af wolframsyra och kol. Den 
fås vanligen såsom gula fjäll, men sublimeras vid långsam bild¬ 
ning i qvadratiska taflor eller fjäll. Färgen är olika efter olika 
beredningssätt. Begagnas svafvelwolfram så fås den vackert te- 
gelfärgad, af wolframoxid citrongul och af wolframsyra med kol 
messingslik eller gråaktig. Den förflygtigas utan att smälta och 
är mindre flygtig än de föregående, v. Borch uppgifver att den 
vid hastig upphettning sönderdelas i wolframsyra, men han kunde 
icke upptäcka hvad som blef utaf dess andra beståndsdel. 1 luf¬ 
ten och vatten förvandlas den till bromväte och wolframsyra. 
Dess procentiska sammansättning 
funnet 
I. II. 
III. 
IV. 
medium 
räl<n. 
3V . 
. . . 49.18 49.73 
49.75 
48.68 
49.33 
48.96 
3Br . 
. . . 40.66 41.69 
41.20 
— 
41.19 
42.53 
60 . 
. . . 10.16 8.58 
9.08 
9.24 
8.51 
instämmer 
med formeln 2V+VBr 3 . 
— De 
tvenne 
oxibromurer 
af wolfram 
, hvilka af Bonnet 
blifvit 
angifna 
vara 
sammansatta 
enligt formlerna Y+VBr 5 samt V+2VBr 3 har v. Borch förgäfves 
sökt att erhålla samt förnekar dem äfven, på grund deraf att 
materialet till de under III och IV här anförda analyserna blif- 
vit beredt enligt Bonnets föreskrifter. 
