153 
upphettning smälter, kokar och öfvergår till en rödgul gas, lik¬ 
nande salpetersyrlighet. Långsamt anskjuten fås den i grofva, 
brunröda, genomskinliga och glänsande kristaller, hvilka hafva 
formen af ett qvadratiskt prisma med tvärt afstympade ändar. 
Upphettad i luften sönderdelas den uti VG1 2 och 2Y+YG1 3 . I 
fria luften och i vatten sönderfaller den i bromväte och blå 
oxid, hvilken småningom öfvergår till wolframsyra. I kaust ika 
alkalier löses den under vätgasutveckling, men lösningen grum¬ 
las vid upphettning och afsätter brun wolframoxid. Dess pro- 
centiska sammansättning 
funnet 
medium räkn. 
2V .... 51.37 50.70 6 1.85 50.97 51.22 50.95 
5G1 .... 48.21 58.28 48.15 47.12 47.94 49.05 
instämmer med formeln YGP+V-Gl 3 hvarigenom den visar sig 
vara analogt sammansatt med wolframens blåa oxid. — Den 
genom Roses och Malagutis äldre undersökningar kända wolfram- 
biacichloriden, hvilken fås då chlor ledes öfver wolframoxid eller 
en blandning’ af wolframsyra med kol samt i allmänhet bildas 
då luften har tillträde vid chlors ledning öfver wolfram, är hvit, 
med dragning i grågult samt kristalliserad i fjäll. Den förflyg- 
tigas utan att smälta, men sönderdelas vid hastig upphettning i 
wolframsyra och VQ 2 , hvilken sistnämnda förflygtigas jemte fri 
chlor. Dess af v. Borch funna sammansättning 
funnet räkn. 
3Y . . . 64.01 64.14 
3€1. . . 24.17 24.72 
60 ... 1 1.82 11 .14 
instämmer med formeln 2V+YG1 3 . -— Den af Bonnet angifna för¬ 
eningen V+YG1 3 har icke af v. Borch kunnat framställas. Icke hel¬ 
ler kunde någon förening enligt sammansättningsformeln Y-Cl fås 
genom att leda Y€l 2 i gasform öfver metallisk wolfram. Ledes 
vätgas öfver YG1 2 , så bildas chlorväte och metallisk wolfram. 
Den på våta vägen beredda wolframsyran löses i ringa 
mängd uti jodvätesyra och cyanvätesyra, men de erhållna lös- 
