160 
yttre vingtäckarne. Afståndet från denna till vingspetsen: 51 milL 
3:dje vingpennan längst; 2:dra midt. emellan första och 3:dje; afstån- 
det från l:a armpennans spets till 3:dje handpennans spets 24 m. 
Stjerten rundad; de mellersta stjertpennorna längst. Stjerten från 
roten till mellersta pennornas spetsar 70 mill. Näbben frän mun vi¬ 
ken till näbbspetsen 22 m. Öfverkäken svart brunaktig; käkkanterna 
hvitgulaktiga. Underkäken h vitgula k tig, med en lång svart brunak- 
tig fläck på hvardera sidan, hvilken fläck uppkommer straxt bakom 
käkspetsen och sträcker sig mot, men förlorar sig under näsborrar- 
ne; dessa aflångt ovala. Tarsen 28 m.m.; mellantån med klo 20; 
tummen med d:o 18 m.m 
Denna fogel blef skjuten i östra vassen uti Götha elf vid 
Götheborg, tillsammans med C. arundinacea den 22 Aug. 4 849, 
af Handlanden Axel Malmlén, som ej sparat hvarken tid eller 
möda för foglarnes undersökning omkring Götheborg. Han har 
således upptäckt £:ne arter af Gen. Calamoherpe för den Skan¬ 
dinaviska faunan. Att äfven det nu beskrifna species häckar 
här är utan allt tvifvel, ty lokalen är för dessa foglar högst 
fördelaktig. Under förlidet år sköt Hr Malmlén, den 21 Maj, en 
fogel till af den här beskrifna arten. Den blef endast lätt sårad, 
hvarföre Hr Malmlén hade för afsigt att bringa mig den lefvande. 
Under hemvägen bortflög den ifrån honom. Nu på våren torde 
arten åter erhållas här. 
Hr Malmlén har uppgifvit, att denna fogel är högst liflig 
och munter, qvick i sina rörelser och har en stark välljudande 
sång, betydligt olik rörsångarens. 
Af rörsångaren, har Museum härstädes, af Handels-Kon¬ 
toristen Hr H. Pripi» fått emottaga ett bo, hvilket af honom, 
under en promenad på isen, påträffades i Dec. 4 849. Han af- 
skar de 3:ne rör vid hvilka det är fästadt och sådant förvaras 
det här. Det är sammanflätadt af grässtrån och gräsrötter, och 
har naturligtvis lidit något af vintrens härjningar.« 
Hr Sundewall anmärkte härvid, att den beskrifna fogeln, 
Hr Malms Calamoherpe media, är så nära lik den i södra och 
mellersta Europa förekommande C. turdoides, att man, utan 
jemförelse, knappt skulle anse dem olika, men den afviker ge- 
