170 
seende under April månad 1849 erhöll af detta första svenska 
nickelverks anläggare, Herr Bergs-Rådet och Kommendören af 
Kongl. Wasa-Orden J. L. Aschan, som med sällsynt nit och 
ospard kostnad under många år sökt att åstadkomma en stad¬ 
gad nickeltillverkning af den uti Klefva grufva förekommande 
magnetkis, hvars nickelhalt af Berzelius upptäcktes i Juli 1838* *). 
De methoder, hvilka under tiden 1838 och 1849 blifvit 
försökta och begagnade, hade bestått uti malmens behandling på 
den vanliga Fahlu-proccssen för utsmältning af koppar; men, 
då detta icke ville eller kunde lyckas i anseende till nickelme¬ 
tallens hårdsmälthet och hoppet öfvergafs att vid reduktions- 
operationen kunna hålla den metalliska massan smält, åtnöjde 
man sig med att utbringa den nickelhaltiga legeringen i ut- 
segradt tillstånd, ej olikt jernfärskor i stångjernshärden, men 
mest liknande de vid kopparprocessen sällan uteblifvande nas- 
bildningar vid sulubruken; och bestodo af jern, nickel, koppar, 
dels reguliniska, dels svafvelbundna, alla i obestämda och vari¬ 
erande förhållanden. 
Sedan längre tid tillbaka bekant med den stora konserve¬ 
rande förmåga som svajlet eger på metallerna i allmänhet, och 
företrädesvis dem som med mer eller mindre rätt föras till de 
s. k. ädlare metallernas klass, fattades jag snart af den tanka 
att förtidigt aflägsnande af svafvelhalten måste i första rum¬ 
met undvikas, samt att de förberedande operationerna, ställda i 
enlighet med denna åsigt, för öfrigt borde anordnas med hufvud- 
sakligt afseende på åstadkommande af ett så långt möjligt full¬ 
ständigt uppsamlande af malmens nickel-innehåll, under en i öfrigt 
försvarlig afverkning, utan öfverdrifna arbetskostnader och med 
måttlig kol-åtgång. 
Såsom förberedelser till dessa försök börjades i Maj 1849, 
att för malmens röstning anlägga pyramidalrostar i likhet med 
den gyldiska svafvelkisen från den ^ mil härifrån belägna Adel¬ 
fors guldgrufva här renades medelst bokning och vaskning. 
*) Se Kongl. Vet.-Akad. Handlingar år 1838. 
