9 
Förhållandet synes mig helt enkelt vara följande: då 
luftskifvan utgår från springan i en med hithörande sidovägg 
parallel riktning och träffar äggen, kastas den härifrån till¬ 
baka i samma riktning, gnider under denna fram och tillbaka¬ 
gång, som oupphörligt förnyas, den bredvid liggande luft¬ 
kolonnen och åstadkommer derigenom i densamma en vibra- 
torisk rörelse, hvilken med aftagande vidder sträcker sig inåt 
kolonnens djup och härifrån transporterar sig längs utåt den 
öfriga luftkolonnen inuti pipan; anbringar man då, om pipan 
är qvadrangulär, en munn med sin tillhörande springa vid 
hvardera af alla fyra sidorna, i stället för såsom vanligt är en 
munn blott vid en sida, och, om pipanär cylindrisk, en munn 
rundt omkring hela pipan, i stället för en munn blott vid ett 
ställe, så är tydligt, att vibrations-vidderna skola blifva större 
och förtätningarna och förtunningarne för alla molekuler inom 
samma transversela lager mera nära lika med hvarandra, samt 
följaktligen ljudet blifva mera starkt och fylligt och tonhöjden 
noggrannare öfverensstämma med de Bernoulliska lagarne än 
då pipan är försedd blott med en munn. 
Efter att sålunda hafva uppfattat sjelfva grundorsaken 
till vibreringen, lät jag redan i April år 1844 förfärdiga två 
qvadrangulära orgelpipor med fyra munnar och lika qvadratisk 
tvärskärning af 4.4 Cent:s sida, den ena öppen och den an¬ 
dra sluten förmedelst en noggrant passande stämpel. Begge 
dessa pipor, och af hvilka den förras längd är 61.53 Cent., 
gifva, då stämpeln i den sednare är så ställd, att dess längd 
är | af den förras, samma grundton, och om man det rin¬ 
gaste nedskjuter eller uppdrager stämpeln blifva tonerna genast 
olika. Den första Bernoulliska lagen inträffar här alltså all¬ 
deles fullständigt. 
Efter samma metod har jag låtit konstruera en qvadran¬ 
gulär pipa med qvadratisk tvärskärning af 3.4 Cent:s sida, 
bestående af två delar, af hvilka den öfre delens längd är 
32.3 Cent. och den nedres, räknad till springan, £8.45 Cent., 
och som genom förändring i anblåsningen ger oktaven af hela 
