4 84 
torde få tilIskrifvas de i närheten då alltid någonstädes be¬ 
fintliga bildningar af en yngre granit, hvilken vid sitt upp¬ 
skjutande från jordens inre sannolikt rubbat de redan färdig¬ 
bildade gneiss-schichternas normala rigtning. Det fältspats- 
artade mineralet i denna gneiss är Orthoklas och endast un¬ 
dantagsvis träffas deri ett och annat korn af oligoklas. Men 
utom denna röda gneiss förekommer äfven en grå gneiss, 
sträckande sig uti en egen lägre bergafsättning nedanför den 
högre röda gneisshöjden utmed sjön från det s. k. Sättersun¬ 
det vester om Qvarsebo färja öster ut mot Tunabergs socken. 
Bredden af denna gneissbildning är dock obetydlig och öfver- 
stiger ingenstädes i mil, men i sistnämnde socken vinner den 
en ökad mägtighet och utbreder sig der öfver | mil mot norr 
inåt landet. Dess båda fältspatsarter, Orthoklas och oligoklas. 
båda af gråhvit färg, äro ungefär till lika mängd närvarande. 
Oftast innesluter den ett mindre antal små röda eller röd¬ 
bruna granater, någongång derjemte äfven små fjäll af graphit 
eller korn af pyrargillit. 
Den geognostiska enformigheten i denna gneisstrakt upp- 
iifvas dock något genom flera der förekommande dels lager, 
dels gångformiga bildningar af andra bergarter, som, ehuru 
visserligen af obetydlig utsträckning, dock genom sättet för 
deras uppträdande äro af upplysning vid bedömmandet af 
denna traktens bildningshistoria. Först bland de öfriga för- 
tjena då att anmärkas de lager af s. k. urkalk, som här fö¬ 
rekomma inkilade uti gneissen, och hvilka sannolikt tillhöra en, 
om ej liktidig, dock ej mycket yngre bildningsperiod än denna 
sednare. Deras utsträckning på längden är alltid mycket större 
än deras bredd och deras rigtning följer alltid den omgifvande 
gneissens strykning och stupning. Mot ändarna äro de oftast 
kilformigt afsmalnande, så att de likna mer och mindre platta 
linser. Huru långt de på djupet fortsätta kan icke bestäm¬ 
mas, emedan de icke äro genom några mera djuptgående an- 
brott efterföljda, dock torde detta icke vara så obetydligt, att 
dömma efter det förhållande, att egna berghöjder deraf före- 
