eller i varmare länder fjäderlik. Härigenom erhållas förträffliga 
karakterer; de arter som äga tydliga fjäderlika hår bilda en 
egen grupp. Men glandlerna fattas stundom hos typiskt glandulösa 
arter,, håren blifva då enklare och vanligen tätare, villösa L 
ex. på Pilosellernas svepen, livilka typiskt äro glandulöst hå¬ 
riga. Typiskt glandellösa blad blifva aldrig glandulöst klibbiga, 
men väl kunna glandulöst klibbiga blifva glandellösa. Bekläd¬ 
nadens närvaro betyder mindre än dess slag; de styfhårigaste 
arter träffas stundom glatta (H. cymosum, echioides etc.) 
Hårens längd samt styfhet och mjukhet varierar hos alla. Kon¬ 
stantare är den vanligen gråa stjernludet-flockiga beklädnaden. 
Ehuru bestämda gränser ej finnas emellan de glaucescenta 
och rent gröna arterna, är denna skillnad dock väsendtlig. 
Hela Aurellernas serie är typiskt glaucescent. Hos Pulmona- 
reerna är gränsen svårare att bestämma till följe af de mel¬ 
lanliggande species csesise. Hos de verkligt glaucescenta ar¬ 
terna är stiftet ständigt gult och glatt, hos de öfriga brunt 
och sträfludet, efter torkning sotbrunt. 
Den allmänna Inflorescensen varierar mycket. Nästan 
hvarje art, äfven de med den mest sammansatta anthela, kan 
blifva monocephalisk. De vanliga Inflorescens - slagen äro: 
umbella, cyma, corymbus, panicula, samt hos de Amerikan¬ 
ska arterna thyrsus och racemus, men dessa öfvergå lätt hos 
samma art i hvarandra. Inflorescensens typ är dock alltid 
centrifugal och indefinit, samt dess utveckling lateral. Noga 
bör dock skiljas mellan grenig stjelk och sammansatt anthela. 
De verkliga grenarne bära ej blott blomhufvud, utan äfven blad. 
Blomhuf uudenas stoi'lek varierar betydligt hos samma art 
efter blommornas antal. De flesta species hafva en form med 
stora och en med små hufvuden. En allmän lag härvid är, att ju 
flera hufvuden en art utvecklar, ju mindre blifver hvarje sådant 
och tvärtom. Fjell-former hafva få, men stora hufvuden. 
Blommornas antal inverkar äfven på hufvudenas form; äro 
blommorna få, blifva svepena fina och cylindriska, äro de tal¬ 
rika, blifva svepena ventricösa. 
