Af synnerlig vigt, men hitintills försummade, äro dc 
karakterer som hemtas af Svepets bildning, och det icke 
mindre för seriers och gruppers, än arternes bestämning. 
Typiskt bildas det af spiralformigt ställda och imbrikerade 
fjäll; men dessa fjäll framställa än en fortlöpande mångradig 
serie, än åter en på åtskilligt sätt afbruten. I förra fallet 
äro än de yttre fjällen mindre och kortare, såsom hos //. 
glauci och H. umbellati grupper, än alla nära lika, såsom hos 
de flesta Aurcllce , hvilkas svepe ofta synes enkelt; det sed- 
nare är tydligast hos Stenothecce , hvilka derföre tyckas ega 
dubbelt svepe, det yttre af korta, det inre af utdragna sig 
emellan lika fjäll (bland Europeiska arter H. paludosum^ 
Hieracia intybacea och några Pulmonareer från Italien håfva 
s 
nästan enradigt svepe med få, korta, oordnade fjäll. Hös //. 
prenanthoides och de flesta Pulmonareer äro de yttre fjäj-leh 
kortare och oregelbundet imbrikerade, hvilket utmärker^ en 
afbruten spiral-serie. — Af ännu större vigt är dock den sk ill 
nad, som uppstår derigenom, att den innersta fjällcykeln an¬ 
tingen äfven är spiralisk och öppen, eller återlöper i sig och 
bildar en krans. I det förra fallet blifva de inre fjällen små¬ 
ningom smalare, mindre och mera långspetsade, i det sednare 
bredare, större och ganska trubbiga, såsom vid jemförelse af 
H. umbellatum och tridentatum samt Pilosella och Auricula 
visar sig. Fjällens form och färg lemnar äfven brukbara 
kännemärken, som dock med urskiljning böra begagnas. I fjell- 
bvgder förekommande arter, som vanligen hafva svartaktigt 
svepe, erhålla det nemligen grönt när de träffas nedom fjel- 
len eller i trädgårdar. //. Sabaudum, som typiskt har röd¬ 
brunt svepe, hvarigenom den skiljes från alla andra, får det 
i lundar vanligen grönt. 
Svepets och blomskaftens beklädnad är, liksom örtstån¬ 
dets, dubbel, antingen flockig eller setös, det förra vani igäst 
och konstantast. Det flockiga indumentet är hos alla likartad t, 
blott stundom med åldern försvinnande eller tätare, men det 
håriga varierar mycket. Fattas det flockiga blir svepet svart- 
