256 
Vid hvarje delnings början framträder det centrala par¬ 
tiet för sig, hvarje gång mindre genomskinligt, och vid hvarje 
h v ilas inträde går det upp i en af de periferiska kulorna. 
Genom tidigare och öfvervägande delning växer det pe¬ 
riferiska partiet öfver det centrala. 
Det centrala inträder sednare i delningspocessen, då en 
kärna uppstår deri, och omslutes ändtligen helt och hållet af 
det periferiska. 
Kärnorna äro solida, men antaga möjligen periodiskt, vid 
hvarje stadium af starkaste framträdande, naturen af hlåsor i 
det deras yttersta yta blir en s. k. structurlös membran. 
Det periferiska partiets klyfning utgår till riktningen från 
den punkt, der fröfläcken trädde ut ur vitellus. 
Fröfläcken flyttar sig under klyfningens sednare stadier 
från polen åt sidan af det ovala ägget. 
När den afTaller ses, under dess fäste, äfven i det inre 
centrala partiet en öppning mellan kulorna. 
Klyfningskulorna hafva, åtminstone ännu när de perife¬ 
riska kulorna äro åtta, inga egna hinnor, och endast hetäckas 
af vitellushinnan. Sednare blifva de celler, och ägget består, 
vid klyfningens slut, af ett yttre lager af ljusa periferiska cel¬ 
ler och en inre massa af mörkare centrala. 
Hela vitellus blir embryo, när en beklädnad af korta ci~ 
lier uppträder på dess yta och den genom deras rörelser bör¬ 
jar att rotera. 
I en fördjupning på den ovala embryos ena sida ligger 
en öppning, sannolikt densamma, som uppstod vid fröfläckens 
bortfallande. 
Denna fördjupning drar sig tillsammans öfver öppningen, 
som sluter sig. 
Vid dess kant framstå två tappar, som småningom ut¬ 
växa till en omkring embryo löpande valk, snart besatt med 
starka svingande cilier, ■— velum* 
Embryo är dermed delad i ett koniskt abdominalt parti 
och ett cephaliskt. 
