under tiden förändrat sin form, och med antagande alt denna 
förändring fortgått proportionelt mot tiden, ett antagande hvar- 
till man dock måste återkomma, har jag i konditions-eqvatio- 
nerna infört en obekant qvantitet, som är proportionel mot 
tiden. Emedan vidare korrektion för tapparnas figur är olika 
för instrumentets båda motsatta lägen, så uppstår derigenom 
en olikhet mellan rekt-ascensionerna, som i dessa båda lägen 
härledts oafhängigt af hvarandra. Derföre har jag äfven i 
konditions-eqvationerna upptagit en annan obekant storhet, som 
representerar nvssnämde skillnad. — Den genom ofvannämda 
undersökning funna korrektion -f O, s 076, som för tapparnas 
olikhet borde anbringas till observationerna, har af mig blifvit 
använd, för att slutligen hafva att behandla så små korrek- 
tions-qvantiteter som möjligt. Såsom bekant är och som jag 
snart skall visa, blir en stjernas rekt-ascension, som bestäm¬ 
mes genom observationer i öfre och nedre kulmination med 
oförändradt läge af instrumentet, helt och hållet oberoende af 
tapparnas tjocklek; endast det ur sådana ensidiga observatio¬ 
ner härledda azimuth blir genom försummande af en behörig 
korrektion för tapparnas tjocklek felaktigt. Ur-korrektionerna 
funnos genom observation på Nesselska fundamentalstjernor, och 
dessas skenbara rekt-ascensioner blefvo för detta ändamål tagna 
från Berliner Jahrbuch. Endast rekt-ascension för Y ursse maj. 
erhöll, så ofta hon begagnades, en konstant korrektion —0,^22 
enligt den fundamentalstjern-katalog, som finnes i »Expédition 
cbronométrique i 843.» Af de observerade fundamentalstjernorna 
blefvo alltid de använda till tidsbestämning, hvilka i afseende 
på kulminations-tiden voro polstjernan närmast, och, så ofta 
det blef möjligt, en stjerna före och en efter polstjernans kul¬ 
mination, genom hvilket val jag hoppades undvika inflytandet 
af all periodicitet i urets gång. — Alla hittills omnämda kor¬ 
rektioner, nemligen korrektion för kollimations-felet, för instru¬ 
mentets afvikelse från mirernas normalpunkt, för axelns lut¬ 
ning, för tapparnas olika tjocklek, och för urets stånd, blefvo 
nu på en gång anbragta till stjernans passage-tider. Polstjev- 
