c' — c' och c —c alldeles, åtminstone lör de här behänd- 
O U O U ' 
lade observationerna, h vilka alla blifvit anställda i det läge 
för objektivet, som i detta arbete betecknats med 11. Ta¬ 
bellen på sid. 1 23 
af detta verk uppgifver 
0"2J 
15 
och 
n 
C = 
0 "O 9 c 
eller - 
ir 
15 
=—O/oio samt 
c' 4 -c' 
= + 0/004. Härur 
erhålles — 0/oi7, och korrektion i AR. = + 0/007, således 
båda nästan försvinnande. Solution af konditions-eqvationerna 
gifver äfven i sjelfva verket, såsom jag snart skall visa, vär¬ 
det af qvantiteten v= — 0/oiO med sannolika felet 0 / 026. 
Denna öfverensstämmelse visar, att tapparna icke märkbart 
förändrat sin figur från tiden för undersökningen af dem till 
ar 1844. Derifrån kan man äfven sluta till riktigheten af 
det antagande, att mellan 88°,5 och 91°,5 dekl. ingen olikhet 
eger rum i den genom tapparnas figur förorsakade afvikelsen 
från storcirkeln, åtminstone så vid t observationerna kunna an- 
gifva densamma. 
De observerade rekt-ascensionerna blefvo af mig jemförda 
med de i Berliner Jahrbuch angifna positioner för polstjernan, 
sedan dessa blifvit korrigerade för den nya nutations-konstan- 
ten och de nya nutations-termerna (enligt D:r Peteks’s afhand- 
ling: Numerus constans Nutationis etc. Petropoli 1842) äf- 
vensom för en antagen aberrations-konstant 20, "453. Jag in¬ 
förde 5 obekanta qvantiteter i konditions-eqvationerna, nemligen 
x = korrektion af polstjernans rekt-ascension för början af år 
1843 enligt Berliner Jahrbuch, 
y =z korrektion af den antagna aberrations-konstanten 20, "453, 
z = polstjernans årliga parallax, 
u = en mot tiden proportionel qvantitet, räknad från början 
af år 1843, vid hvilken epoch nutations inflytande var 
nära = o. Denna qvantitet u innesluter en möjlig för¬ 
bättring i polstjernans egna rörelse, i praecessions-konstan- 
ten, i nutations-konstanten, hvars koefficienter fortgå nära 
proportionelt med tiden under observations-serien, och slut- 
