4. Svaflets och Bariums atomvigtcr. — Utur 
en skrifvelse ifrån H:r H. Strüve i Petersburg meddelade H:r 
L. Svanberg: 
Svafvelsyrad silfveroxid bereddes ren genom att sätta 
svafvelsyra i öfverskott till en lösning af salpetersyrad silfver¬ 
oxid samt flerfalldiga gånger med rent vatten tvätta den fällda 
och svårlösliga svafvelsyrade silfveroxiden. Efter torkning, 
som kan ske vid en så hög temperatur att saltet börjar smälta, 
hvarvid det icke undergår den ringaste sönderdelning, pulve- 
riserades och inlades saltet uti ett med kula utblåst rör samt un¬ 
derkastades ny torkning, hvarefter det uti värme sönderdelades 
med vätgas. Härvid bortgår i början svafvelsyrlighet, svaf¬ 
velsyra och vatten, men vid slutet af operation bortgår 
äfven vätesvafla. Då icke något vätesvafla mera bortgår, är 
operationen afslutad. Det metalliska silfret, som återstår i 
kulan håller icke det ringaste svafvél bundet. 
Vid 6 försök har sålunda erhållits följande ziffervärden, 
hvarvid svaflets atom vigt, som här är beroende af silfrets, 
blifvit beräknad med grundläggande af att silfrets atomvigt är 
1350. 
, , . beräknad 
berakn. atom- 
• ••• »tornvigt 
vi §t för A g S för svallet. 
I. 5.1860gr. ÅgS gåfvo 3.5910 gr. Ag, hvaraf 1 949.624och I 99.624 
H. 6.0543 - 
— 4.1922 — 
— 19 4 9.645 
1 99.645 
III. 8.6465 - 
— 0.9858 - 
— 1950.079 
200.079 
IVtI 1.6460 - 
— 8.0608 — 
— 1950.435 
200.435 
V. 9.1090 — 
— 6.3045 - 
— 1 9 5 0.535 
200.535 
VI. 9.0669 
— 6.2778 - 
1 9 4 9.777 
1 99.777 
Medium af alla försöken är 199.994. 
Lägger man Streckers beräkning af silfrets atomvigt, i 
anledning af Liebigs och Redtenbaciiers försök, till grund för 
denne beräkning och hvarvid silfrets atomvigt är 1348.79, 
men som bestämdt är för låg, så skulle svaflets atom vigt 
blifva 1 99.523. Med grundläggande åter af det- tal som 
Berzelius i anledning af Marignacs försök beräknat för silfrets 
