249 
Då begreppet om Diluvier och Aliuvier hos skilda för¬ 
fattare synes något obestämdt. så vill jag på förhand nämna, 
att jag till Diluvier och Diluvial-formation räknar rullstenar 
(Gerölle), vräkstenar (Geschiebe), sand och sandåsar, lera och 
grus, under det att jag med Aliuvier hufvudsakligen förstår 
den aldra öfversta betäckningen af jordytan, uppblandad med 
vegetabilier och vegetabiliska ämnen, samt lemningar efter vår 
tids djur. Diluvial-formationen är en redan försiggången, slutad 
bildning af jordskorpan, som egt rum näst före menniskans 
uppträdande på jordklotet. Alluvial-formationen är deremot 
den, som börjat straxt efter menniskans uppträdande, och fort¬ 
går ännu oafbrutet. ' ' 
o 
Aland. 
Innan jag företar beskrifningen på Diluvierna torde det 
o 
icke vara ur vägen att gifva ett generelt begrepp om Alands 
berggrund. 
o 
Hela fasta Aland består af röd granit, hvars bestånds¬ 
delar och beskaffenhet på olika ställen äro föga variabla. Ortho¬ 
klasen är den rådande beståndsdelen, Qvartzen och Glimmern 
helt underordnade. I trakten af Bommarsund anmärktes den 
egenheten hos graniten, att den var inströdd med röda fält— 
spath-kristaller (Orthoklas), och desse i sina yttre kanter om- 
gifne af en grön fältspath, omslutande ringformigt den röda. 
6 
På norra delen af Aland anmärktes dessutom en terrain af 
l mils längd och bredd af finkornig röd granit, hvilken tro¬ 
ligen är en art granulit. 
• • o 
Öarne norr om fasta Aland hafva enahanda bergart som 
detta, nemligen röd granit; men öarne vester, söder och öster 
o 
om detsamma hade varierande bergarter. A öarne vester om 
o 
fasta Aland anmärktes, jemte den röda graniten, trapp, 
diorit, samt en egen qvartzporfyr. I en nästan ren fältspath— 
massa lågo, likformigt inströdde, små ellipsoidiska qvartzkörtlar 
till storleken af en ärt, å vissa ställen omgifne, i sin be¬ 
gränsning med fältspathmassan, af ett grönt, outbildadt mi- 
