öfverensstämmelse i niveauerna öfver en så 
vidsträckt 
area 
enligt hvad Chambers i förbigående anmärker, gynnande för be¬ 
greppet om ett hafvets tillbakadragande, då det deremot icke 
så lött låter antaga sig, att en så vidsträckt del af jordskorpan 
skulle kunna underkastas förnyade upphöjningar, och likväl så 
från början till slutet bibehålla det ursprungliga niveauförhållan- 
det hos dess olika delar till jordens medelpunkt, att mellan 
Paris och Inverness icke en fots rubbning i vertikal rigtning 
kunnat upptäckas. I afseende på denna fråga vill Chambers 
likväl icke inlåta sig i några dogmatiska undersökningar, talande 
hvarken om landets upphöjning eller hafvets tillbakadragande 7 
utan endast om en förändring i deras relativa niveau, och så¬ 
ledes lemnande åt andra att afgöra den punkten, sedan hans egna 
facta blifvit bekantgjorda och, vidare observationer anställda. 
Allmännast träffar man sådana aflagringar såsom breda 
lineer eller såsom mera utbredda lägre landsträckor utmed hafs- 
kusten, af än sandig, än lerig sammansättning, här och der 
inneslutande lager af hafssnäckor: — hit höra Skottlands välbe¬ 
kanta s. k. carses, äfvensom dessa låga sandbetäckta trakter 
utmed hafvet, som i Skottland kallas links och i England 
downs. Dessa trakter bilda ett oregelbundet fragmentlikt bälte 
eller gördel rundtomkring hela ön, och äro skarpt åtskiljda från 
de högre trakterna längre inåt landet, och i allmänhet af. ett 
stort värde för åkerbrukaren, samt anmärkningsvärda äfven der- 
före, att många af rikets mest betydande städer der äro be- 
lägne. Chambers anser, att om nuvarande hafsytan intoge en 
blott 44 fot högre niveau, så skulle alla dessa nyssnämnde trak¬ 
ter, med ganska få undantag, sättas under vatten. Ett sådant 
hafvets herradöme skulle således beröfva Stor-Brittanien de låg- 
ländta nejderna kring London, Bristol, Liverpool, Newcastle, 
Glasgow, Aberdeen, Inverness, Portsmouth, Hull, Perth, m. fl. 
Samma nedsänkning utsträckt till fasta landet skulle borttaga 
en icke så liten vidd af Europreiska chartan. 
Der dessa lågländta trakter intaga en någorlunda större 
utbredning, är deras flackhet vanligen så starkt i ögonen fal- 
