3 
Öfversigt af Kongl. Veteuskaps-Akademiens förhandlingar 1872. N:o 1. 
Stockholm. 
En geognostisk profil öfver den Skandinaviska fjäll- 
ryggen mellan Östersund och Levanger, 
af A. E. Törnebohm. 
Tafl. I. 
[Meddeladt den 13 December 1871.J 
Genom äldre resandes iakttagelser har den petrografiska be¬ 
skaffenheten af de skandinaviska fjällen redan länge varit någor¬ 
lunda känd. Man har länge vetat, att de bergarter, gneis och 
granit, som i det nedre landet äro de allmännaste, på det hela 
spela en ganska underordnad rol i högfjällen, hvilkas hufvud- 
massor till större delen utgöras af qvartsiter samt kristalliniska 
och halfkristalliniska skiffrar af vexlande beskaffenhet och ut¬ 
seende, såsom hornblendeskiffer, glimmerskiffer, lerglimmerskiffer, 
kloritskiffer m. fl. Om alla dessa bergarters geognostiska sam¬ 
band, om deras relativa ålder visste man dock föga. Mera fram¬ 
stående geologer, såsom Hisirger och Keilhau, hade visserligen, 
för enskilda punkter, äfven härutinnan kommit till ganska rik¬ 
tiga åsigter, men observationerna voro ännu för få, att tillåta 
någon indelning af mera allmän giltighet. 
Först genom Professor Kjerulfs arbeten i Norge började 
någon verklig reda att bringas i de skandinaviska fjällens kaos. 
Genom sin år 1857 utgifna »Geologie des südlichen Norwegens», 
samt ännu mer genom det år 1866 publicerade »Geologisk kart 
over det Söndenfjeldske Norge», visade han, huru fjällbyggnadens 
skenbart regellösa virrvarr beherrskas af bestämda lagar, huru 
dess mångfaldiga bergarter kunna inordnas under några få stora 
grupper, hvilka återfinnas på vidt skilda trakter. 
i 
