ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1 872, N:0 1, 5 
sen, liar jag, på grund af mina iakttagelser under nämnde resa, 
fortsatt profilen genom Vserdalen i Norge ända till liafvet vid 
Levanger. Denna del af profilen kan dock naturligen ej till¬ 
mätas samma värde som den jemtländska, då jag ej i Norge, 
såsom i Jemtland, kunnat milsvidt genomströfva trakterna på 
ömse sidor om profillinien. Den uttrycker blott min uppfattning 
af sammanhanget mellan lagerföljden på den svenska sidan och 
# på den norska. 
Sedan jag nu antydt profilens ändamål och betydelse öfver- 
går jag till en något närmare redogörelse för de olika bergarter 
den genomskär, börjande med de äldsta. 
° v 
Dessa träffas i ett strax V. om Areskutan beläget fjäll 
kalladt Mullfjället, hvilket, ehuru i och för sig icke obetydligt, 
o 
dock vid sidan af Areskutans imponerande massor föga bemär- 
kes, hvarför det äfven tyckes blifvit af äldre resande helt och 
hållet förbisedt. Bergarterna äro här hälleflinta och hälleflint- 
artad gneis ; den förra mera rådande i fjällets östra, den senare 
i dess vestra delar. Skiktningen, hvilken ofta är temligen otyd¬ 
lig, stryker i allmänhet ungefär i N—S, mer eller mindre brant 
stupande mot Y. Ofvanpå denna hälleflinta, hvars hela utse¬ 
ende och likformiga beskaffenhet öfver stora sträckor antyder, 
att den tillhör urberget, hvilar, på fjällets östra sida, först ett 
tunnt konglomeratlager , bestående hufvudsakligen af hälleflint- 
bollar inbäddade i ett qvartsigt bindemedel, och derpå en grå 
eller blågrå qvartsit, på ytan med glasigt utseende, dock ofta 
innehållande fältspatskorn.' Konglomeratet och qvartsiten stupa 
mot O, 30 a 40°, och hafva synbarligen afvikande lagring i för¬ 
hållande till den underliggande hälleflintan. 
Ofvanpa qvartsiten, och likaledes stupande mot O., följer ett 
temligen mägtigt lager af lerskiffer s hvilket intager hela sänkan 
o 
mellan Mullfjället och Areskutan. På det ställe, der vår profil- 
linie tänkes dragen, nemligen strax S. om den i nyssnämnda 
sänka belägna lilla Mullsjön, är dock denna lerskiffer ej rätt 
normalt utbildad; den är, isynnerhet i de undre lagren, temligen 
