8 TÖRNEBOHM, EN GEOGNOSTISK PROEIL. 
N. , följer först en grön lerskiffer, sedan en något liård, på skikt¬ 
ytorna bucklig lerskiffer, uppåt öfvergående i en jemnare ler- 
o 
sten. Denna lerskiffer liknar mycket den, som vi sett i Are- 
skutans nedersta del såsom underordnade lager i qvartsit, ehuru 
den här är vida mägtigare och mera sjelfständigt utvecklad. 
Längre in i höjden träffas, likaledes flackt stupande mot N., en 
ljus, randig qvartsit, till utseendet mycket liknande den norska 
höifjeldsqvartsen. 
Strax S. O. om Landverkshöjden möta vi Rödöberget, som 
blott är att betrakta såsom en afskild del af denna, af alldeles 
samma byggnad, och derefter komma vi in på den östra delen 
tr 
af Storsjöns siluriska bäcken. Afven här äro lerskiffrar till 
tr 
börja med öfvervägande, men ju mer man kommer mot O., desto 
ymnigare uppträda kalkstenar. Det närmare utredandet af den 
Jemtländska silurbildningens underafdelningar är föremål för en 
särskild undersökning af Dr. G. Linnarsson, och han kommer 
antagligen att framdeles derom lemna en detaljerad redogörelse. 
För tillfället kan jag blott efter honom anföra, att man, gående 
fran Landverkshöjden mot O., efter hvartannat träffar först en 
mägtig aflagring af försteningslösa lerskiffrar , i den öfre delen 
dock med inlagringar af den ofvan på flera ställen redan om¬ 
nämnda enkrinitkalken , som motsvarar Kjerulfs etage 5, ß 
vid Kristiania, derefter en kalksten , som antagligen motsvarar 
chasmopskalken , etage 4; vidare den sedan gammalt kända ortho - 
tr 
ceratitkalken kring Östersund, etage 3, och derunder alunskiffer 
med orsten och dess vanliga försteningar, etage 2. Yid Kyrkås, 
tr tr 
O. om Östersund, har jag sett en qvartsit , som antagligen, lik¬ 
som qvartsiten i Mullfjället, ligger under alunskiffern och således 
skulle motsvara Kjerulfs etage 1, eller sparagmitetagen. Nå¬ 
got östligare möter en vanligen grå, stundom rödaktig, grof, på 
sina stora orthoklaskristaller lätt igenkänlig granit , som sedan 
ses utefter landsvägen ända till Borgsjö i Medelpad. Der vid¬ 
tager grå gneis , oftast granatförande, som sedan oafbrutet fort¬ 
sätter ända till hafvet vid Sundsvall, enstaka mindre partier af 
yngre granit och hyperit oberäknade. 
