ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1 8 7 2 , N:0 1 . 9 
Yi hafva nu genomgått den östra delen af vår profil; låtom 
oss då återvända till vår utgångspunkt, Mullfjället, och derifrån 
styra kosan mot Y. 
Till en början finna vi då på Mullfjällets vestra sida all¬ 
deles motsvarande lager till dem vi redan sett på dess östra. 
N 
Omedelbart mot bälleflintan stöder sig en qvartsitaflagring, stu¬ 
pande mot Y. och temligen mägtig, flera gånger mägtigare än 
motsvarande lager på fjällets östra sida. Liksom der är berg¬ 
arten äfven bär i de undre lagren blåaktig, ofta nästan glasig, 
men blir högre upp grå och mera tydligt sandstensartad. I 
qvartsitens hängande följer en ler skiffer aflag ring, äfven den mäg¬ 
tigare än den motsvarande på fjällets östra sida. I denna ler- 
skiffers undre del träffas der och livar lager af alunskiffer och 
något N. om Aggsjön, nedanför Flanderstöten*), der denna alun¬ 
skiffer är mera utvecklad, förekommer derj ernte en gråhvit, kri- 
stallinisk, af sandkorn och små glimmerfjäll temligen starkt för¬ 
orenad kalksten. Denna kalksten, som äfven blifvit funnen på 
flera andra ställen, såsom t. ex. vid östra ändan af sjön Jufveln, 
der den uppträder i betydande massor, skulle möjligen kunna 
anses bär företräda orthoceratitkalkens ställe och den finge i så 
fall ett specielt intresse. För öfrigt har inom lerskiffern ingen 
kalksten blifvit uppmärksammad förr än i dess allra öfversta 
del, der vi träffa en sådan, som till utseendet mycket liknar 
o 
enkrinitkalken vid Areskutans fot och äfven, utan tvifvel, är en 
motsvarighet till denna. Försteningar äro dock bär mycket säll¬ 
synta och hvarken Dr. Linnarsson eller jag bar lyckats, att på 
denna sidan Mullfjället upptäcka annat än några få, ytterst små 
enkrinitleder. 
Ofvanpå nämnde kalklager, som blott stupar 20 å 25° mot 
Y., hvilar en blå, glasig, ofta vackert randad qvartsit, hvilken 
åter i sin ordning öfverlagras först af hornblendeskiffer ocli der- 
efter af qvartsitskiffer , bergarter, hvilka jag, på grund såväl af 
deras petrografiska beskafPenhet, som af deras plats, måste anse 
o 
bär representera Areskutans skiffrar, ehuru deras mägtigliet är, 
*) Se biprofilen. 
