20 
TORNEBOHM, EN GEOGNOTT1SK PROFIL. 
skiffrarna kring Storsjön ocli lerskiffrarne vid Kallsjön, hvarför 
han hänförde äfven de senare till öfvergångsformationen, och då 
o 
han såg dem skjuta in under Areskutans kristalliniska skiffrar 
slöt han deraf, att äfven dessa, och alla 
högre liggande lager, tillhörde samma öf- 
vergångsformation, mellan hvars särskilda 
länkar han alltid trodde sig se gradvisa 
öfvergångar. 
I afseende på åldersbestämningen 
var således Keilhaus åsigt den rikti¬ 
gare, men i fråga om uppfattningen af 
de olika geognostiska partierna tillkom¬ 
mer Hisinger onekligen företrädet. Båda 
öfversågo, såväl den antiklina skiktställ¬ 
ningen kring Mullfjället, som sadelbild¬ 
ningen vid riksgränsen, och till följd deraf 
hafva deras profiler fått ett temligen 
orimligt utseende. 
Dessa jemförelser hafva dock egent¬ 
ligen blott ett historiskt intresse. Af 
större vigt för det närvarande är det att 
sammanställa de nu funna förhållandena 
i Jemtland med någon af Kjerulfs stora 
profiler, som visar grunddragen i det cen¬ 
trala Norges byggnad. Jag väljer för 
detta ändamål profilen genom Gudbrands- 
dalen till Dovre såsom på en gång den 
tydligaste och den fullständigaste. 
Närmast på urberget ligger i Norge 
en mägtig qvartsitbildning , Kjerulfs 
sp ar agrt^it etage; dess motsvarighet hafva 
vi i Jemtlandsprofilen igenkänt i qvart- 
siten på ömse sidor om Mullfjället. Of- 
vanpå sparagmiten, hvilken vid Mjösen 
fr 
bildar ett i O.—V. gående bälte, hvilar 
