12 
TORNQVIST, GEOLOGISKA IAKTTAGELSER I DALARNE. 
och Knapersgårdens granitkulle ligger sandsten. På vestra sidan 
om samma granithöjd och på ringa afstånd derifrån har kamrer 
Wistelius sistförflntne sommar företagit nya sprängningar. Nära 
dagytan ligga granitbreccia och sandsten på det sätt, att den 
senare bergarten sänker sig temligen brant mot N.O. ocli efter 
utseendet öfverlagras af den förra. Ehuru sandstenen här näs¬ 
tan har de massiva bergarternas form och ingen tydlig lagring 
i den är skönjbar, anser jag mig dock hafva skäl att antaga 
dess sänkning mot N.O. ej vara identisk med lagstupning. Hela 
stenens yta har utseende af att vara afslipad och synes han 
mot N.O. vara afskuren i en snedt plan, mot hvilket breccian 
anlägger sig. Djupare ned i skärpningen, som skjuter i N.N.O. 
och således i riktning åt den större granitkullen, inkilar sig 
mellan dessa bergarter en svartblå kalk med små korn af qvarts 
och fältspat, hvilka likväl blott upptaga en ringa del af hela 
massan. Den inskjutande kalkens mägtighet tilltager nedåt eller 
rättare i samma riktning, hvari sprängningen skett. I östra och 
vestra sidan af hålet visa sig förhållandena vara desamma. Af- 
ven denna kalk har befunnits vara fosforsyrehaltig. Nordost 
derifrån hafva ett par mindre sprängningar blifvit gjorda, i hvilka 
dels visat sig granit (eller breceia) dels oboluskonglomerat. 
Att af de gifna företeelserna bilda sig en riktig föreställ¬ 
ning om konglomeratets och den dermed förbundna mörka kal¬ 
kens utbredning och förekomst är väl ännu ej möjligt, och lika 
litet att draga bestämda slutsatser angående den närmare be- 
skaffenheten af de förändringar, bildningarne i denna trakt tyd¬ 
ligen varit underkastade. Hvarje nytt faktum har hittills blott 
ökat frågorna, utan att serdeles bidraga till deras lösning. Ser- 
skildt beträffande oboluskonglomeratets och den mörka kalkens 
ursprung kunna ganska skiljaktiga meningar göra sig gällande. 
o 
A ena sidan framställer sig, med anledning af dessa bergarters 
oregelbundna förekomstsätt, den föreställningen, att de egent¬ 
ligen utgöra sprickfyllnad från yngre datum i en större remna, 
helst äfven på andra ställen i Dalarne en något likartad kalk 
verkligen kan uppvisas såsom sprickfyllnad, gående genom skilda 
