ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1 872, N:0 2. 15 
skjutande ur en myr. Ostligare åt Amungen till resa sig höga 
berg, hvilka jag ej besökt; sannolikt bestå de af granit eller 
gneiss. — I hela den nejd, jag genomvandrat på vägen mellan 
Kärfsåsen och de nyssnämnde fäbodarne samt mellan dem och 
Lenåsen, har jag endast funnit krosstens- och rullstensbäddar 
omvexlande med myrar. — T vester begränsas Okradalen norr 
om Sinksjön ej längre af granit. I sluttningen mot dalens botten 
från de högt liggande terrasserna kring Osmundsberget och vid 
Gulleråsen träffas i lösa block nästan uteslutande sandsten. En¬ 
dast i den lilla bäck, som nedströmmar i norra Okran och drif— 
ver Osmundsbergets qvarn, har jag vid den senare funnit fast 
sten, nämligen en tät, mörk bergart, som väl snarast bör be¬ 
nämnas eurit. 
Vester om Kärfsåsen visa sig i Blackmyran vid en liten 
bäck, som utfaller i vattendraget mellan Mödalen och Bysjön, 
siluriska. lag, men under mycket oregelbundna förhållanden. För 
väckandet af min uppmärksamhet på denna lokal har jag att 
tacka Geologen M. Stolpe, som före mig besökt densamma. 
t r 
Bäcken strömmar i sydostlig riktning. Ofverst visar sig en fin¬ 
kornig granit, som följer bäcken ett stycke. I dess vägg mär¬ 
kas pa ett par ställen lösa nedhängande kalkstycken, och något 
längre ned följa i sydvestra väggen ordentliga hvarf af ortocer- 
kalk. Denna åter öfverlagras af en finkornig sandsten med myc¬ 
ket oregelbunden skiktning, som i remnor och håligheter inne¬ 
sluter en svart kalk eller mergelskiffer. Ställvis lägger sig emel¬ 
lan ortocerkalken och sandstenen en vacker röd protogyngneiss 
samt afbrutna hvarf af en kiselsyrerik kalk. I den motsatta 
nordöstra väggen finnes ater en svart porös kalk jemte skiffer- 
laineller och nära derintill en bildning, som mycket närmar sig 
cementkalken. Något nedom denna punkt ligga i bäckens botten 
bollar af sferidskiffern. Sandstenens läge här, äfvensom vid 
Stygforsen, kunde lätt föra till tanken pa ett verkligt siluriskt 
sandstenslag liggande under eller uti cementkalken, men den si¬ 
luriska bergbyggnaden för öfrigt i Dalarne har åtminstone icke 
hittills gifvit någon bekräftelse åt ett dylikt antagande. En 
