18 
TÖRNQVIST, GEOLOGISKA'IAKTTAGELSER 1 DALARNE. 
då ej fullt så isolerade som eljes; de äro då belägna i sträck¬ 
ningen af en dal, som sydligare visat sig innehålla silurbildning. 
Detta hindrar ej, att Furudalslagen ganska väl kunna ega en 
större utbredning åt vester under de djupa sandmassor, som norr 
om Oresjön täcka berggrunden. De granitberg, som till en bör¬ 
jan skilja Okredalen från Bodabildningarne, upphöra nämligen 
redan vid Sinksjön, och norr om denna, der de senare nå sin 
största höjd, visa de sig blott som en ofvanför Okredalen be¬ 
lägen högre terass. Denna sänker sig så småningom mot Ore¬ 
sjön, hvarigenom dess nivå alltmer närmar sig Okredalens. Norr 
om Oresjön, der jordytan bildar till en början en jemn hed, 
kunna den enas lag mycket väl tänkas stå i samband med den 
andras. I Furudalsåns trånga dalgång synas emellertid inga 
silurlag, hvaraf man kan sluta, att Furudals kalkbildning ej 
sträcker sig långt i norr. 
Då man följer Skattungesjöns norra strand, möter redan vid 
Näsets by granitberg, hvilket sedan under olika namn, Skär- 
berget, Högabackar, Grässvålberget och Grafberget, sträcker sig 
i nordostlig riktning utmed sjön till Tenninge masugn. Graniten 
är röd, fältspatrik, men saknar på somliga ställen nästan glim- 
mer. Yid Tenninge har man sökt jernmalm, jag vet ej pa hvilka 
grunder. Möjligen har någon här befintlig hyperit — hvilken 
bergart jag dock förgäfves eftersökt — liksom på flera andra 
ställen i Dalarne lockat till sprängning. — Trakten mellan dessa 
n Q 
berg och Arterasen ligger ganska högt och torde jemte dem 
bilda en sammanhängande bergklump. Norrut resa sig på tem- 
ligen stort afstånd höga klintar, livilka hafva utseendet af ut¬ 
skott från dessa berg. Silurområdets yttergräns böjer sig häri¬ 
från åt vester, men utgöres ej vidare af granit. 
Angående de vester om Oresjön belägna silurlagen vill jag 
till mina äldre beskrifningar blott göra ett tillägg öfver lagvex- 
lingen vid Fjecka, då följden af der förekommande lag fullstän¬ 
digare kan studeras än på någon annan känd lokal i Dalarne.' 
Yid kontakten mot eurit i den nedersta afsatsen ligga först 
Hkrra hvarf röd ortocerkalk, derpå följer en grå oolitlik sådan, 
