6 SUNDELL, UNDERSÖKNING OM METALLEGERINGARS ELEKTR. KRAFT. 
går i samma riktning som den af elektromotorn sjelf alstrade 
strömmen eller i den motsatta x ). Om således den absorberade 
eller producerade värmeqvantiteten uppmätes, får man ett rela¬ 
tivt mått uppå den elektromotoriska kraftens storlek. Sjelfva 
fenomenet gifver äfven, såsom lätt inses, upplysning om den af 
elektromotorn alstrade strömmens riktning. 
Den af Herr Edlund för uppmätandet af de ifrågavarande 
värmeqvantiteterna konstruerade luftthermometern tinnes till sina 
detaljer beskrifven i ofvan citerade af handling sid. 8—12, hvar- 
före här endast i korthet redogöres för apparatens hufvuddelar. 
Tvänne fullkomligt lika cylindrar af tunnt kopparbleck kommu¬ 
nicera med hvarandra genom ett liorisontelt glasrör af 2,5 milli¬ 
meters inre diameter. I hvardera cylindern insättes genom i 
båda ändarne öppna rör, anbragta i bottnarnes medelpunkter, 
en och samma metallkombination i trådform, så att kontakt¬ 
stället befinner sig midt i cylindern. Rören äro till hälften af 
deras längd utfordrade med träd för att förekomma kontakt 
emellan cylindern och metalltråden. Då denna befinner sig på 
det rätta stället, fylles rören med en hopsmält blandning af 
lika vigtsdelar vax och harz, så att luften i cylindern blir full¬ 
komligt afstängd från kommunikation med yttre luften. De båda 
tradparen infogas sedan i ledningen för en galvanisk ström så¬ 
lunda, att, om strömmens riktning i det ena trådparet är från 
metallen A till metallen B , det andra trådparet genomlöpes af 
strömmen i den motsatta riktningen från B till A. Sålunda 
uppstår vid det ena lödningsstället en värmeutveckling, vid det 
andra en värmeabsorption. I den förra cylindern blir således 
luftens medeltemperatur höjd öfver den, som motsvarar det i 
följd af trådens ledningsmotstånd alstrade värmet; i den sednare 
cylindern inträffar en lika stor sänkning af temperaturen. Den 
ringa temperaturdifferens mellan de båda cylindrarne, som så¬ 
lunda framkallas, är tillräcklig att sätta i rörelse en i glasröret 
befintlig vätskepelare (en blandning alkohol och vatten af spec. 
q Denna sats framställdes först af Herr Edlund (Öfv. af K. Vet.-Akad. Förh. 
1869, sid. 457. Pogg. Ann. 137, sid. 474. 
