ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1 87 2, N:0 6. 21 
arbete för strömbildningen på samma sätt som den galvaniska 
induktionskraft, livilken är verksam, då en ström närmas till 
eller aflägsnas från en sluten ledare. Yid batteriurladdningen 
deremot förorsakas urladdningsströmmen deraf, att elektriciteten 
på batteriets beläggningar blifvit kondenserad till större täthet, 
livilken vid urladdningen hastigt utjemnas. Disjunktionsströmmen 
i gnistan uppkommer af samma orsak som i den galvaniska 
ljusbågen och i båda fallen bör derföre dess natur vara den¬ 
samma. Tillfölje häraf måste man antaga, att disjunktions¬ 
strömmen i gnistan till sin beskaffenhet måste mera likna en 
galvanisk ström än en elektrisk urladdningsström. Om således 
såsom förut II betyder hastigheten i urladdningsslaget och Ji i 
disjunktionsströmmen, så följer häraf, att H>h. Vi kalla en 
del af den elektricitetsmängd för p , som i urladdningsslaget är 
i rörelse. För att gifva åt p hastigheten H. oaktadt det mot¬ 
stånd, som söker att lägga hinder i vägen för rörelsen, måste 
de elektriska krafterna använda ett visst mekaniskt arbete. 
Men samma arbete skulle räcka till att sätta en större massa 
P i rörelse med den mindre hastigheten h. Det är denna trans¬ 
formation, som åstadkommes af den disjunktionselektromotoriska 
kraften. Den massa, som rörer sig, har blifvit ökad, men hastig¬ 
heten har blifvit minskad. Nu är, såsom ofvanföre blifvit fram- 
stäldt, utslaget på galvanometern proportionelt med den genom¬ 
gångna elekticitetsmängden, och följaktligen måste detta utslag 
genom den disjunktions-elektromotoriska kraftens åtgärd för¬ 
storas. 
Resultaten af föregående undersökning kunna uppställas i 
följande satser: 
1. Inom de ofvan angifna gränserna är elektricitetens 
hastighet vid batteri-urladdningen större än i den galvaniska 
strömmen. 
2. För att frambringa disjunktionsströmmen förbrukar den 
disjunktions-elektromotoriska kraften en del af det mekaniska 
arbete, som de öfriga elektriska krafterna förrätta. 
