8 EDLUND, OM DET GALV. LEDNINGSMOTSTANDET M. M. 
denna åsigt, så måste man äfven, på grund af det ofvan anförda, 
antaga, att för det fluidum, vi kalla elektricitet, gälla lielt olika 
* i 
rörelselagar än för andra oss bekanta fluida. I det följande 
skall för öfrigt visas, att, ehuru den uppställda satsen strider 
mot den allmänna åsigten, strider den dock ingalunda mot de 
erfarenhetsrön, på hvilka man förmenat sig kunna grunda denna 
åsigt. 
På grund af erfarenheten och den anförda theoretiska be¬ 
traktelsen få vi således till uttryck för motståndet r uti en le¬ 
dare af längden 1 och g e n o m s kär n i n gs are an «, då den genomgås 
af strömmen 5 , 
r — k- = r 0 s, 
a u 
hvarest k är en konstant, beroende af ledarens kemiska och 
fysiska beskaffenhet samt af temperaturen. Konstanten k är 
tydligen motståndet i en ledare af genomskärningsarean 1 och 
längden 1, då den genomgås af strömstyrkan I. — är ström- 
(t 
styrkan på genomskärningsareans enhet. r 0 , eller livad man hit¬ 
intills benämnt galvaniskt ledningsmotstånd, är ingenting annat 
än ledningsmotståndet för strömstyrkan 1.' 
3. Yi föreställa oss nu en sluten ledningsbana, hvars längd 
är l och hvars genomskärningsarea öfverallt är a, och som till hela 
sin längd består af samma ämne samt är genomfiuten af en 
konstant ström af styrkan s. Om d är den i rörelse varande 
ethermassan på volumsenheten och h dess hastighet, så är s — aåTi, 
För beräkning af det mekaniska arbete, som af denna ström på 
tidsenheten förrättas, taga vi först serskildt i betraktande ett 
element af strömmen, inneslutet mellan tvänne plan på afståndet 
1 från hvarandra. Då motståndet på areans enhet är r och 
areans storlek «, blir således motståndet på hela arean = r . a 
— ks. På tidsenheten undanskjutes detta element vägstycket h> 
hvarföre det förrättade arbetet blir ksh. Men nu är A = —, 
Oa 
hvarest såsom ofvanföre visades ö är konstant. Det mekaniska 
o ks 2 
arbetet för detta element blir således . 
au 
