ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1 872, N:0 7. 2.3 
utgör dock alltid det galvaniska ledningsmotståndet. Men detta 
är, såsom vi förut sökt visa, proportionelt med strömstyrkan, 
det vill här säga, proportionelt med den hastighet, hvarmed för¬ 
flyttningen sker. Motståndet gör det således icke omöjligt äfven 
för den svagaste ström att åstadkomma en förflyttning af etlier- 
I 
molekulerna. 
§ 2 . 
6. Hvad beträffar uppkomsten och fördelningen af den fria 
ethern på en galvanisk ledares yta, så torde detta lättast kunna 
framställas på följande sätt: 
Yi tänka oss ett rör, i hvilket en gasmassa sättes i rörelse 
genom någon kraft, som verkar i rörets ena ända, och att gasen 
kan fritt utströmma ur den andra. Vi antaga dervid, att rörets 
motstånd mot gasens rörelse är proportionelt med dess längd, så¬ 
som förhållandet i verkligheten är. Om afståndet till ett visst 
genomskärningsplan från rörets öppna ända kallas x, så är så¬ 
ledes motståndet i denna punkt mot rörelsen proportionelt med 
x. Yi taga härvid icke i betraktande det inflytande på mot¬ 
ståndet, som kan uppkomma af gasens olika täthet och hastig¬ 
het. Kallas gasens täthet i det nämnda planet D' och i rörets 
öppna ända D , så är det bekant, ätt, så snart rörelsen i röret 
hunnit blifva konstant, öfverskottet D' — D är proportionelt 
med x. Gasens täthet växer således från rörets öppna ända 
mot den ända, der kraften verkar. Yi föreställa oss nu, att 
rörets båda ändar äro förenade, så att den i rörelse varande 
gasmassan blir innesluten. Då måste tydligen gasen i den ena 
delen af röret blifva lika mycket förtunnad som den i den 
andra är förtätad, och på öfvergångsstället mellan dessa båda 
delar, har gasen samma täthet som om den vore i livila. Om 
röret öfverallt är lika, så kommer detta öfvergångsplan (in- 
differensplanet) att skära röret mi dt itu, På lika stora afstånd 
från detta plan, är förtätningen på den ena sidan lika stor med 
v 
förtunningen på den andra. Om motståndet i den ena delen af 
- röret är större än i den andra, så kommer indifferensplanet att 
så mycket förflyttas mot den delen, som har det större mot- 
