25 
Öfversigt af Kongl. Vetenskaps-A-kademiens Förhandlingar 1872. N:o 10. 
Stockholm. 
Undersökningar öfver istiden. 
Af Otto Torell. 
I. 
[Meddeladt den 11 December 1872.] 
1. Öfversigt af forskningarne om istiden i norden. — 2. Geologisk beskrif- 
ning öfver de i Sverige förekommande atlagringarne från denna tid. — 3. Iakt¬ 
tagelser öfver de äldsta af dessa. 
/ / 
1 . 
Eliuru bland äldre svenska naturforskare redan Sveden 
borg och Linné samt sedermera Hisinger och Nilsson hade 
gjort iakttagelser öfver de s. k. lösa jordlagren (diluvium och 
alluvium) i vårt land, under det att andra, såsom Tilas, Cron- 
stedt m. fl., hade observerat, att våra berg är o afslipade och 
jrepade l ), sa var det dock först Sefströms 1838 utgifna ar¬ 
bete 2 ), som genom de deruti framställda observationerna och 
åsigterna väckte intresset för studiet af dessa aflagringar och 
de med deras bildning sammanhängande fenomenen. Sefströms 
undersökningar, hvilka företrädesvis hade varit riktade på de 
fasta bergens spår af en storartad afslipning, fortsattes med 
ifver af andra, såsom Wegelin, Eittinghoff, Hiriakoff, 
Rachette, Siljeström, Dürocher, N. Nordenskiöld, Igel- 
ström, Hörbye, Bötlingk m. fl. Den förklaring, Sefström 
') Bland utländske naturforskare anmärktes samma fenomen af Lasteyrie, som 
iakttog stöt- och läsidan, Haussmann, Alex. Brongniart, hvilken obser¬ 
verade refflorna. Jfr. Sefströms nedan citerade arbete, sid. 141; Berze- 
lius i Förh. v. Skand. Naturf. möte 1842, sid. 64. 
2 ) N. G. Sefström: Undersökning af de räfflor, hvaraf Skandinaviens berg äro 
med bestämd riktning fårade, samt om deras sannolika uppkomst. Vet. Akad. 
Handl. för 1836. — Fastän refflor redan tidigt observerades i Schweiz, så 
blef deras betydelse för tydningen af isperiodens fenomen först sent insedd. 
Ingen annan naturforskare har studerat dem i den omfattning som Sefström. 
