32 
OTTO TORELL, UNDERSÖKNINGAR ÖEVER ISTIDEN. 
kunskap om dessa förhållanden i Norge. Under tiden studerade 
Sexe flitigt Norges nutida jöklar och Prof. Sars fullföljde 
med ifver de af Lovén och mig började undersökningarne om 
ishafvets fossila qvarlefvor i Norge och gjorde derunder bland 
annat det märkvärdiga fyndet af annelider m. fl. djur i mar- 
lekoiv 
I Danmark har, utom Forchhammer, som genom flera 
arbeten öfver ”rullsteusformationens” aflagringar samt de erra- 
tiska blockens utbredning lemnat bidrag af stor vigt till dess 
historia, äfven Professor F. Johnstrup j ) mycket intresserat sig 
i 1 
för samma period. 
Sålunda har kännedomen om istiden och dess många före¬ 
teelser, om hvilka Sefström 1836 yttrar: ”Den yttersta orsa¬ 
ken till denna kraft lärer alltid komma att blifva dold för våra 
forskningar”, steg för steg blifvit utvidgad och fått en så fast 
vetenskaplig grund, att den ej längre rör sig inom hypotesernas 
område. Man måste med Darwin * 2 ) erkänna, att ruinerna af 
ett nedbrändt hus ej omtala dess historia mer tydligt, än våra 
berg berätta om de isströmmar, som en gång fyllt deras dalar. 
Annu återstå dock rörande denna period så många problem att 
lösa, att den fortfarande erbjuder ett outtömligt fält för nya 
iakttagelser och fullständigare utredning af de redan gjorda. 
2 . 
När uppmärksamheten i norden började riktas på istidens 
företeelser, voro åsigterna om den geologiska period, till hvilken 
de skulle hänföras, ytterst oklara. Esmark förläde sina gamla 
moräner till ”urtiden”. Sefström förklarar på grund af Vest- 
götabergens afslipning, att ”rullstensfloden” är yngre än trappen 
å dessa berg, men att han icke känner, om grönsandstenen och 
kritan i Skåne äro yngre än refflorna 3 ). I vårt land riktades 
också intresset i början företrädesvis åt studiet af de fasta ber- 
b Om Jordbundens Dannelse i Danmark. Tidskr. for Landökonomi. Kbhvn 1869. 
2 ) Origin of species. Cbapt. 11. 
3 ) Sefström, 1. c. sid 204. 
