34 OTTO TORELL, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER ISTIDEN. 
ytgärdena, hvilka sistnämnda ursprungligen varit sidogärden, 
utmärka sig särskildt genom sitt skarpkantiga material. Fram¬ 
förda till jökelns rand, ingå de i dess ändmorän, uti hvilken 
man ofta förgäfves söker efter refflade stenar 1 ). Helt annor¬ 
lunda är förhållandet med bottengärdena eller de moräner, hvilka 
blifvit afsatta under sjelfva isen, som sedan framgått öfver dem. 
Dessa äro uppfyllda af glattslipade och i alla riktningar repade 
stenar och block samt äro ofta så liårdt sammanpackade, att 
de ej kunna uppbrytas med hacka och spett, utan måste lös- 
sprängas med krut, lika väl som den fasta berggrunden. De 
förstnämnda slagen af jökelgärden äro vanliga uti fjelltrakternas 
dalgångar, så t. ex. har jag 2 ) beskrifvit ett omkring 100 fot 
högt gammalt ändgärde */ 4 mil framför en af Fonddalens (Svart¬ 
isens) jöklar och i ”Sveriges qvartära bildningar” anföras många 
exempel på dessa slag af moräner från olika delar af landet. 
Deremot liafva först under sednare åren (af Hogard 1858) 3 ) de 
så kallade bottenmoränerna (”moraines profondes”) blifvit sär¬ 
skilda. Det är nemligen endast sällan som dessa kunna studeras vid 
sjelfva jöklarne 4 ). Uti Sverige såg v. Post redan 1856 ett 
bottengärde (Skedviåsens bottenlager), men först 1862 ger han 
i uppsatsen om Glacierlagret vid Strökärr 5 ) en klar och tydlig 
beskrifning öfver en bottenmorän med, sitt från de öfverliggande 
krosstensbäddarne väsentligen afvikande innehåll. Stenarne i 
bottenmoränen (”glacierbädden” V. Post) voro afrundade och 
repade, buro spår af en våldsam friktion och utgjordes till större 
delen af andra bergarter än den omgifvande traktens. De voro 
sammankittade till en stenhård massa genom det omgifvande 
gruset, sanden och det fina ”bergartsmjölet”. Samma iakt¬ 
tagelser gjordes vid Sked viåsen, under hvilken det refflade ber- 
') Vid Mer de glace ses väl stora repade block, men mindre sådana äro mycket 
sällsynta. Detsamma är förhållandet vid Sulitelmas jöklar. 
2 ) Spitsb. Moll. sid. 98. 
5 ) Hogaud: Reckerches sur les glaciers. Epinal 1858. 
4 ) Jfr, Desor: Der Gebirgsbau der Alpen. Wiesbaden 1865, sid. 117. 
5 ) Öfvers. af Vet. Ak. Förh. 1862, sidd. 339 ff. 
