36 OTTO TORELL, UNDERSÖKNINGAR ÖFVER ISTIDEN. 
motsvara den smältande och steg för steg aftagande inlands¬ 
isens ändmoräner. Förutsättningen för krosstensgrusets bildning 
i större skala finnes för det närvarande endast på Island och 
Grönland, hvarest jökelisen kan utbreda sig äfven på det under¬ 
liggande låglandet. Grönlands inlandsis gör intrycket af ett 
fruset haf, och Skaptarjökelns nedre del ligger som ett mäktigt 
istäcke obetydligt högre än hafvets yta. Jökelisens kant är här, som 
annorstädes, i en ständigt oskillerande rörelse, hvarigenom dess 
ändmoräner bildas hufvudsakligen på den närmaste berggrundens 
bekostnad. Häraf namnet ”skridjöklar”. Flyttar sig isen ett 
kort stycke fram, så förstöres naturligtvis ändmoränernas förra 
form, och vid dess tillbakaskridande torde de hafva utseendet 
af våra krosstensfält. Att krosstensgruset är bildadt under is¬ 
periodens sista tid, d. v. s. den egentliga smältningstiden, torde 
ej kunna betviflas. Krosstensgruset karakteriseras sålunda ge¬ 
nom saknaden af de egentliga jökelgärdenas utpreglade ytfor- 
mer, genom sitt från de närmaste trakterna hopförda och jem- 
forelsevis mindre sammanpackade innehåll, genom sin vidsträckta 
utbredning och sitt läge ofvanpå bottenmoränerna eller sjelfva den 
slipade och repade berggrunden 1 ). 
Krosstenslera, äldre moränfält. Den, som ser södra Skå¬ 
nes odlade och numera stenfria fält, kan ej lätteligen föreställa sig, 
att de till större delen utgöras af gamla moräner. Före 1864 
trodde jag, att de bestodo af ur vatten afsatta leror, från livilka 
jag länge fåfängt hade sökt att erhålla organiska qvarlefvor, 
men fann detta år till min stora öfverraskning vid en närmare 
undersökning, att de utgöras af oskiktade leror, livilka inne¬ 
sluta slipade och repade stenar af olika bergarter. Uti ett 
samma år i Vetenskapsakademien meddeladt föredrag redogjorde 
jag för dessa iakttagelser, hvarvid jag äfven påvisade dessa le¬ 
rors identitet med Forchhammers ”Rullestensler”, Berendts 
”Diluvialsandmergel”, ”till” uti Skottland och ”boulderclay”(= Ly- 
b Omständigheter finnas, som tala för, att äfven utom Sverige med krosstens¬ 
gruset geognostiskt eqvivalenta bildningar förekomma (t. ex. Berendts ”Obe¬ 
rer Diluvialsandmerger’ P) 
