38 
OTTO TORELL, UNDERSÖKNINGAR OFYER ISTIDEN. 
Rullstensgrus, rullstenssand och åsar. Rullstensgrus. 
Ofvanpå de gamla jökelgärdena, krosstensgruset och krosstensle- 
ran, ibland omedelbart på sjelfva berggrunden, träffas skiktade 
af rullade stenar mer och mindre uppfyllda sand- och grusaflag- 
ringar, hvilka af olika författare blifvit benämnda ”Rullestens- 
sand”, ”Geschiebesand”, ”Decksand”, ”kames”, ”eskers”, ”rull¬ 
stensgrus” och ”åsar”, v. Post beskrifver först olikheten emellan 
sanden, gruset och stenarne uti åsarne och uti krosstensgruset. 
I de förra äro stenarne mer eller mindre afrundade, släta och 
mattslipade hvaremot jökelstenarne hafva oregelbunden form 
och ofta jjolerctde och repade ytor. Gruset och sanden bestå 
af afrundade korn, som äro ännu mindre sammanhängande än 
det öfre krosstensgruset. Det fina ”bergartsmjölet” saknas också 
deri. Rullstensgruset är i allmänhet tydligt skiktadt, hvarige- 
nom dess afsättning ur vatten ådagalägges. Forchhammer 
visade 1842 '), att ”Rullestenssandet” är skiktadt och att det 
ligger ofvanpå ”Rullestensleret”, att det är ursköljdt ur detta 
samt att blocken äro af samma slag uti båda bildningarne. Hos 
oss har förhållandet mellan blocken i rullstens åsarne och det om- 
gifvande krosstensgruset befunnits vara något olika * 2 ). I Dan¬ 
mark är det oftast utbredt öfver stora fält med mycket kupe¬ 
rad yta, hvilka kunna öfvergå till vidsträckta liedar. I det¬ 
samma förekomma ”Aaser, som indtil den mindste Detail stemme 
overens med de svenske Sand- og Steenaaser” 3 ). ”Rullestens¬ 
sandet” har här en vidsträckt utbredning och framgår i ett 
bredt oafbrutet bälte från Elbe till nära Skagen. Den nord¬ 
östra delen af Sjcelland utgöres äfven af rullstenssand. I norra 
Tyskland förekommer liknande rullstenssand (”Decksand” Be- 
rendt) ganska allmänt. Yid Nieder-Kunzendorff i Schlesien 
har jag t. ex. sett ett mäktigt lager af rullstensgrus, i hvilket 
siluriska försteningar af skandinaviskt ursprung i mängd före- 
') Forchhammer: ”Den skandinaviske Rullesteens formations Forhold i Danne- 
mark”. Förh. vid skand. Naturf. 3:dje möte. Sthlm. 1842. Sidd. 89, 90, 95. 
/ 
2 ) O. Gum^elius 1. c. 
3 ) Forchhammer, 1. c. sidd. 89, 90. 
