106 
■% 
att Hr Cauchy — oaktadt tagen kännedom af mitt förslag an¬ 
gående bestämningen af och med godkännande af de före¬ 
slagna benämningarne principal-potens och principal-logarithm — 
funnit sig böra vidblifva sin egen begränsning för 5. Något 
annat skäl for detta beslut har han icke ännu*) behagat offent¬ 
liggöra än det, som kan hämtas af de omedelbart efter till— 
kännagifvandet af nyssnämnda beslut följande orden: »// en re¬ 
sultera que les logarithmes principaux de deux quantités 
conjuguées seront encore deux quantités conjuguées » (pag. 
253), och »Il en resultera quen élévant deux quantités con¬ 
juguées ä des puissances indiquées par des exposants conju- 
gués, on obtiendra encore, pour puissances principales, des 
quantités conjuguées » (pag. 259). — En väsendtlig förändring 
i sin förra 5-be.stämning har han dock funnit sig föranlåten att 
vidtaga. Såsom ofvan nämndes, hade Hr Cauchy förut funnit 
5-gränserna böra vara +7T och (exclusive) — tt. Nu har han 
funnit ordet »exclusive» kunna och böra borttagas, antagande 
sålunda till definition för l(d+ßy— 1 ), kortligen l(x ), denna: 
garen synes hafva låtit trycka på förhand, för att hafva dem i 
beredskap — äro signerade med årtalet 1847. Också finner man 
af Franska Vetenskaps-Akademiens Comples rendus^ att Hr Cauchy 
först i séancen d. 3 Sept. 1849 omnämnt det ämne, som utgör 
föremålet för de i de båda första af dessa häften införda upp¬ 
satser, » Mémoire sur les quantités géométriques » och » Méthode 
nouvelle pour la resolution des équations algébriques» , och dervid 
yttrat, att just då en »Note», innefattande hans nyaste bearbet¬ 
ning af detta ämne, var under tryckning. Derjemte föredrog han 
vid tillfället ett utdrag ur denna »Note», hvilket mycket nära 
öfverensstämmer med nyssnämnde båda uppsatser och äfven an-* 
tyder i få ord innehållet af den i det 3:dje af förenämnda häften 
intagna afhandlingen »Sur la quantité géométrique i — \rt, et sur 
2 
la réduction d J ime quant, géométr. quelconque ä la forme x + yi». 
De i det 4:de häftet förekommande afhandlingarne i samma ämne 
synas vara af ett sednare datum. 
*) Hr Cauchy’s nya theori för ifrågavarande functioner är ingalunda 
atslutad inom de nämnda häftena, ibland hvilka tvärtom det sista 
slutar omedelbart framför énoncéen af ett theorém, som utgör 
resultatet a. t ett förutgående interessant raisonnemenh 
