181 
den plötsligen af och fregatten vändes mot Mauritius. Vi fingo 
ön i sigte d. \% men inkommo ej förr än d. 14 Mars, i Port 
Louis och qvardröjde der endast tre dagar. Att derunder nå¬ 
got bevändt och dugligt kunde uträttas var omöjligt. Mauri¬ 
tius är både på afstånd och nära sedd nära nog den älskligaste 
och täckaste lilla fläck jag sett. Den utgöres af tre afdelnin- 
gar: 1) den mot hafvet sluttande, i norr mycket utvidgade 
och utplattade strandremsan, öfversållad af de skönaste odlingar 
och boningar; 2) bergen, som med nära 3000 fot höga toppar 
(La Pouce, Petter Botte &c.) lik en skyhög mörk, men oänd¬ 
ligt pittoresk ram omsluter 3) en cirkelrund 300 fot öfver haf¬ 
vet belägen högslätt, vppigt odlad som ett af Englands herrli- 
gaste landskap, och skönt så som det endast under tropikernas 
sol kan vara det. Fordom odlades kaffe, muskot, ingefära, m. 
fl. kryddväxter, men nu endast sockerrör, hvaraf plantager 
inalles producera öfver 70,000 U. om året. Vegetationen på 
slättlandet är naturligtvis förträngd af de odlade fälten, på 
hvilka och från hvilka en mängd invandrande växter spridt 
sig öfver ön; men betesmarkerna öfverflöda på gräsarter och 
Mimosae och på bergens sluttande, tätt skogbevuxna sidor har 
man en rik och yppig Flora. Anmärkningsvärdt är att jag på 
intet af oss besökt ställe längre öster ut anträffat så många 
gamla bekanta från Galapagos-öarne som här, visserligen ej 
många! Hvad som dernäst ar intressant är, att man inom ett 
par eng. mils distans har tillfälle att så märkbart se huru 
växtligheten i dessa klimater skiftar med tilltagande höjd. Ne¬ 
derst är det trädartade Leguminoser, Palmer och en intrasslad 
mängd Pandani (30 st.), längre upp äro Myrtaceerna öfvervä- 
gande, så komma (vid 1500 fots höjd) de resliga trädartade 
Ormbunkarne, som här voro de vackraste jag någonsin sett, 
och Orchideerna; derpå följer en region med ganska förkrympta 
dvergträd, mest Rubiaceae, och sist på bergens hjessa och top¬ 
par en Ljungart, Junci och små Scirpi. 
Port Louis eger en Vetenskaps-Societet med ett gansk; 
godt Museum. Dess föreståndare är W. M. Bojer, om hvar: 
